112 



na ostrově Krku od nejvyššího vrchu, Triskavac nazvaného, sbíhá polok k městysu 

 Bašce, a podobných menších jinde více. 



Nyní přistupme k bližšímu poznání horstva a jeho hornin. 



Pohoří vojenského pomezí a prímoří chorvatského od Islrie až k Bosně, od Kra- 

 jiny až k Dalmácii, vyjma Velebit, nikde nemají tak pořádnou souvislost, jako k. p. 

 hřeben našeho Rudohoří, naše Krkonoše, Tatry atd. ; hory tamější představují více jistá 

 skupení vysoko vztýčených vrcholův, mezi nimiž leží hluboké doliny více méně pro- 

 stranné, jako kotle kolkolem horami obehnané a od sebe naprosto oddělené. Jen tam, 

 kde se vrchole u větším množství shlukly, nabývají charakteru souvislého pohoří a z toho 

 ohledu můžeme následující systémy udati, kterak i od lidu zvláštní jména dostaly. Jdouce 

 od Quarneru na jihovýchodním konci ostrova Krká v Senjské údolí, vystupujeme asi 

 po třech hodinách cesty na vrch Vrátník (týmě 3618' vys.), kudy se silnice s vý- 

 šin hornatých k moři ubírá. Z toho místa nejlépe si lze představiti, jakým směrem 

 se hory ve skupení shlukly. — 



1. Velebit táhne se podle břehu Adriatického moře nad Karlopágem a dále co 

 severní hranice Dalmácie na jihovýchod , kde jej Dinára s horstvem ercegovackým 

 spojuje; Velebit jediný má nepřetržený hřeben, jehož vrchole 3600 — 5400 stř. nad 

 mořem strmí; nejvyšší homoli v něm činí Svéto Brdo cMonte Santo) asi 6118 stř.*). 



2. Veliká Kapela směrem opačným, totiž od Vrátníka na sever podle silnice 

 přes Jezeřanu a Modruš vedoucí k Ogulínu se táhne, zde na západním konci Ogulinského 

 pluku veliké skupení strmých alp činí a ve dvou vrcholích znamenité výše, jednou 6000 

 siř. CBěl ola z i ca), a pak 4500 stř. (Klek) dosahuje. Od Veliké Kapely sáhají na 

 sever a západ hory Kaménjak, Jelenje, Grobnik, Šněžnjak atd. až na po- 

 mezí krajinské. 



3. Malá Kapela zaujímá východní díl Otočanského a Ogulinského pluku ne- 

 daleko mezí nynějšího tureckého Chorvatska ; nejvyšší vrch její je Plišivica 4858 stř. 

 nad morem. Od Malé Kapely vybíhají na jih obmezenější hřebeny, z nichžto se vy- 

 značují kamenité Gorica s nejvyšším temenem na vrchu Mrzínu, pak Vrb o v ská 

 staza co rozhraní Líky a Krbavy, kdežto Ploča nad Udvinou nejvyšší temeno činí. 



Již nahoře pravili jsme. že jsou veškeré hory tylo nesčíslnými propastmi rozryté, 

 které brzo co rozpuky, strmé sráze a štěrbiny, brzo co jeskyně a podzemní skrýše, 

 brzo zase co těsné prosmyky a brány zrak náš překvapují. Žáďná hornina není ve 

 svých formách tak fantasická, jako zdejší vápenec alpský; všechno, co je kde velebného, 



•) Jednotlivé výšiny Velebilu od severnilii) lionce počínaje json zejména ; Knjeiev krč, Vratarska 

 klik, Krásno fpouluické místo raezi Seujem a Otočcem) , Oslri krč , Sjensko bilo, Plišivica, 

 Begovače, Brlog, Prolog, Doserova dnliba, Ravni a Crui Dabar, Ljubičko brdo, Sladovac 

 C4826', silnice Keklča 2749') a OštarskS vrh (nad Karlopágem) Biljevlna, Siljevača, Bako- 

 vac, Vlsočica nad Gospióem) , Vrh Mira (na počálka rozhraní dalmatinského), Jelovac, Kúk, 

 Bobica, Glavlnovac, Stražbenica , Borovnik (oba poslední na stráni dalmatlnské jakož i tyto 

 tři nad Starým Gradem položené : Asanac, Vaganac, Paklarica) ; nad Medkem : Opaljenac, 

 Baljanovac, Buková, Vrtetuša, Kozarištje, Oroseva, Medied-Grad, Malován, Bnnjevac ; okolo 

 Malého Halann ; Svéto Brdo, Crnl Vrh, Prag, Halau, Žaline jasle, Vranjača ; vokolíZrmanje; 

 Turovac, Kom, Celina, Štít, Opaljena kosa. Sedlo, Mali Klánac, Maglaj, Irlaj, Orlova greda, 

 temeruica (prameny tny). 



