125 



ukazovati na takovou povahu. Jak dalece víry zasluhují rozličné ty pověsti o mstivosti koček i ua 

 pánech svých, těžko jest určiti, an žádná z nich náležitě zaručena není. Rovněž i zde platí ona 

 pravda životní, že kdo jeduou v nějakém podezření jest, na toho pak pomluvou mnohem více viny se 

 uvaluje, nežil by skutečně měl, kdyby i podezření to důvodné bylo. 



Více podstaty zdá se do sebe míti nepřátelství k malým dětem, jaké se kočkám přičítá. 

 Vypravuji se o nich mnozí příkladové, kterak potají děti v kolíbkách násilně dusily. Tak dochovala 

 se v naší rodině pověst, o jejíž pravdivosti dle všech muě známých okolností žádné příčiny nemám 

 pochybovati. Jistý vojenský důstojník přenocoval na cestě s pani svou, která měla dítě při prsou, se 

 služebníkem a ciiúvou v selské světnici, která byla dříve pilně uzavřena. V uoci probudí se matka 

 nad těžkým hekáním svého dítěte, spícího s chůvou, a když rozsvítí, spatří k úžasu svému, kterak 

 veliký kocour sedí na nemluvňátku a násilně svou tíží je dusí. A^yděšená matka učiní ihned 

 pokřik, i vyženou kocoura ze světnice. Vše pak ulehne, a matka při všem nepokoji svém, jsouc po 

 cestě zemdlena, znova usne. Nový hekot ji probudí, znova jsou všickni vzhůru, i s podivením 

 spatří předešlý výjev — kocoura dítě dusícího. An dvéře i okna byly bedlivě uzavřeny, nezbývalo 

 jiného domyslu, nežli že krbem se do světnice vrátil. Od té doby již nebylo pomyšlení na spaní, i 

 probděli při světle noc až do ráua, aby ochránili dítě od jeho nepřítele. 



Takové výjevy mají ovšem do sebe něco příšerného, a to tím více, čím méně jsou pochopi- 

 telné, kdežto spatřuje se u jiných z\ ířat, stojících na stejuém stupni s kočkou, zvláštní šetrnost dětí. 

 lož divu tedy, že obecná pověra vidí kočky ve spojení s lajnými, lidem nepřátelskými mucuostmi, 

 vyhlašujíc o nich, že chodí do čar. 



Zas ale jsou naopak příklady o nevšední k dětem příchylnosti koček. Velmi nápadný z nich 

 jest ten, jejž vypravuje Blasius. ") Cestovatel tento nalezl v severním Busku u jednoho sedláka 

 černou kočku, která byla navedena, v nepřitomuoti rodičů děli kolíbat a je směšnými po- 

 sunky vyrážet. 



Od koček přejdeme k ouhlavním jejich nepřátelům, totiž ke psům. Pes jest ono zvíře, které 

 nejvěrněji, ba uerozlučitelně přilnulo ke člověku. Povaha psa vůbec i rozličné schopnosti a zvláštní 

 rozumnost jeho jsou tak všeobecně známy, ze by zbytečné bylo šířiti o nich slov. Nic však méně 

 spatřují se u nich některé zvláštnosti , které jsou hoduy zvláštního povšimnutí. Jedna z nich jest 

 jejich nenávist hudby, o které se tak často přesvědčujeme, slyšíce hru na housle anebo i nám pro- 

 tivné hudlováni kolovrátku provázené nemilým ktmcertem žalostného psího vytí. Nespatřuje se však 

 lato nenávist hKdby a všech psů v stejné míře, au leckterý pes ani si hudby nevšímá, kdežto jiný 

 na hudebníka zlostně štěká, ještě pak jiný naříkavým skučením patrné na jevo dává, jak nepříjemné 

 ua nervovou jeho soustavu působí zvláště pronikavější tóny. 



Pes jest ouplný otrok člověka, klerý v jeho službě podrobuje se všemu, cokoliv jenom přímo 

 se nepříčí jeho přirozenosti A přece kdo z nás neviděl, kterak' pes voluě po ulici běhající zlostně 

 se osupuje a pušlěkuje na ubohého psa mlíkařova, trpělivě táhuoucího dosti těžký vozík? Anebo 

 dejme tomu, že sedíme v některé sprostější hospůdce, i vkročí tu do světnice člověk, nesoucí na 

 rukou učkolik v strakaté kazajky oblečených psíků, se špičatou čepicí na hlavě, které jednoho po 

 druhém staví na zem na zadní nohy, aby k obveselení diváků provozoval s nimi tance. Tu zajisté, 

 kde který pes v šeukově, ten vyřítí se se zlostným štěkotem i doráží jak na čtvernohé umělce tak i 

 na pána jejich, tak že, nevyženou-ll ho v čas, třeba jim i celou komedii pokazí. Komuž při tom 

 nenapadne, že lakový pes má snad zvláštní nějaký cit pro čest, jakýsi point ďhoneur, který mo 

 sice nebrání konati pro člověka užilečuou práci, a však nedovoluje snižovati se k věcem, jaké klade 

 pod svou psovskou důstojnost ? 



') Reise im europiiscbcn Ausslaud. Biauuscbweie ISIJ. I. str. 'aj. 



