128 



svěl nazpaměl nmi. Samolibě ukazuje fysikovi váhy, které byl právě dodělal a nad kteréž prý ze- 

 vrubnějšicli býti uemúže. Dohře ! Fysik se ua ně podívá a spatři divotvorné dilo s jaiýčkem, který 

 zrovna v těžišti npevněn jest. Milý příteli, praví fysik, vaše váhy jsou až příliš dobré, proto jsou 

 špatné. Vaše váhy jsou jako přikované v těžišti, mají ale ukazovati úchylku, to ale jenom tenkráte 

 se díti může, když jazýček o něco pod těžištěm leží. To jste měl věděti. Poroučím se. Jako ohro- 

 men stojí sklaraaný mistr ; čas, namáhání a peníze jsou promrhány. Ale — prúbování jest lepší 

 nežli studování, povídával často hodinář. 



Tu máme zase sekerníka, který mlýny staví. Palec jako palec, prkno za prknem, hřeb za 

 hřebem, všechno dělal dokonale, v každém mlýně slejně. Povstaly ale americké a párni mlýuy. 

 Všeobecný stesk a naříkáni mlynáříi, živnost jde račím krokem hezky nazpět, co starý mlynář se- 

 mele na svých třech složeních za měsíc, vyrobí Amerikán za týden na jednom. Ale jak to má ji- 

 nak býti? bez známosti přírodních zákonů není pokroku, není volného pohybu. Jak mnohá chytrá 

 hlava jest mezi těmito lidmi! Což by z nich bylo, kdyby něco věděli z mathematiky, fysiky a che- 

 mie ! Ale většina si nedá radit. Nenávidí vědecky vzdělaného, poněvadž se ho boji, a raději zů- 

 stává v otroctví své nevědomosti a zděděných receptů. Pokojně- vstoupí znalec k vodě, vypočítává 

 lipad, ustanoví si úlohu, porovná s ní dané poměry a postaví mlýn , který v daných mezech co 

 možná největší uučiuek vyvede. K lomu jest ovšem více potřebí. Tu se musí mysliti na odstředi- 

 vou, dostředivou a dotyčnou sílu, tu se musejí síly rozkládati, spojovati atd. To jsou ale sekeruikovi 

 nápady „takových mudrlantů," oni to bez knihy prý také dovede. 



Jen si zachovávej len tvůj středověk, bývalý bohatý, ctěný střední stave! Neodolatelně žene 

 se svět ku předu, vše, co slabé, prostřední, hyne a musí ustupovati novému duševnějšímu pokolení. 

 Zvýšené potřeby proplétají se do nekonečna a vytvořují nevědomá labyrint, z něhož se mu nelze vy- 

 plésti. Jenom věda jest niti Ariadny, která k žádoncímu cíli vede. Proto pěstujme ji každý, 

 nemát býti výhraduosti některých : všem, kdož uechlějí na věky přilnouti k hmotě, jesti spásou. 



Núvcšti O přírodovědecký til knihách. 

 Počátkové nerosluinsu, jakoilotiáíud k uslanovováiii nerostů dle přírodopisných znaků. Od 



Jana Krejčího. Dca scazktj. V Prate 1632. Nákladem J. B. Calcovského knihkupectví. 



Jest to důkladnější vědecký spis, který se hlavně pro vyšší gymnasia a reálni školy hodí, 

 a v némžto dle krásné soustavy Mohsovy, jak hlatipis (ak i soustava nerostů se vykládá. Mimo to má 

 spis tento i tu přednost, že se v něm všechny nerosty až do nejnovější doby známé popisují. Ozdoben 

 jest mnohými krásnými dřevořezbami, a cena 1 zl. 50 kr. jest v porovnání s podobnými cizími spisy 

 velmi levná. Základem spisu tohoto jsou přede vším sbírky národního Museum, tak že í navštěvova- 

 telúm tohoto ústavu k poučení a objasnění dobře slonžiti může. 



Opravy. 



v čísle 3. na str. 96 v 14. řádku shora má na místě cen nik státi oč nik. 



V čísle přítomném na str. 105. řád. 15. shora „ „ stejná semena čti: temena 



s t e j n ý c h d r"u h ů- 



r n » n „ 109. „?.„„„ Zavolja čti Zavalja. 



„ n „ „ „ 111. „14. zdola „ „ Glamořnica „ Glamočuica 



n » n 1, >i II n 6. „ „ „ R jediná „ Rječina. 



n » II n „ 112. „ 23. shora „ „ Snežnjak „ Sněžnjak. 



n 11 n » II II „ 9. zdola „ „ Došerova ,', Dosen o va. 



II K n II 11 „ „6. „ „ „ Bobi ca „ Babi ca. 



Tiskem Bedřicha Rohhčka v Karlově ulici č. 188 v Praze. 



