131 



tam mu poskytovaly vody bohatství své, ryby, lilemejždě, lastury, raky, někdy i kyt velikán 

 na břeh vyvržený nebo na mělíině uvázlý stačil na potravu půllctní, naučíno se na- 

 pájeti tukem jeho, a nakonec sloužily ohromná žebra, hnáty, obratle, piany k stavění ona- 

 čejších budov, k vyrábění nádob a nástrojů, kůstek menších ryb užíváno k šití kožichu 

 z kůže tuleňové ; proudy mořské dovážely potřebného dříví k ohřívání těla, k vaření a 

 pečení potravy. 



Kde se v úrodných krajinách lidstvo rychle rozmnožilo, nastala záhy potřeba^ 

 společenské poměry zaříditi. Příroda rajská, jenž menšímu počtu dostatečné potravy, 

 ba lahůdek podávala, zavřela někdy štědrou ruku svou, i povstal hlad a bída mezi lidem 

 a mor. Tu opatrnější mezi nimi nastřádali semínka, zkypřili půdu, zašívali je, a časem 

 svým vzrůstala úroda hojná i nashromážděno plodů živných na delší čas, ukojeny po- 

 třeby tělesné, což vedlo k tomu, že řádně rok po roce podobně konáno, i odvrácen 

 na vždy hrozící nedostatek. Tím se naučil člověk přírodě napomáhali, v jejím lidumi- 

 lém počínám' ji podporovali, tak že člověkem sama nad sebe ještě krásněji zkvělla i 

 radostněji plody vydávala. 



Povstalaf z toho vlastní třída dělníkův, zemědělcův, pěstovatelů stromů ovocných. Ná- 

 rod blahem oplývající, krajina plodonosná, bohatá, přivábily sousední obyvatelstvo chudých 

 drsnatých hor, aby plenilo krajinu a sobě přivlastiiovalo cizí prací dobytou úrodu. 



Takové násilí vedlo k zřízení řádné obrany proti vpádům surových těchto hostů. 

 Povstalaf třída bojovníkův, jimž samovolně podával rolník potřebné výživy, aby výhradně 

 se cvičili ve zbrani a stráž vedli nad zemí proti nápadům nepřátelským. 



Tak se uvedl mír u vnitř a zevnitř země vlasti, a jistota živobytí, čímž na- 

 shromážděné nadbytky žirné půdy mohly se sdělovati sousedům horským, jimž příroda 

 v plodech živných méně štědrou se ukázala. Za to jim však naplnila vnitřnosti skaliu 

 rozličnými kovy: mědí, železem, jež silná páže horanů ohněm podmanila, změkčila a 

 v různé nástroje přetvořila. 



Tyf, přivezené rolníkům a vojínům na výměnu za plody zemské, poskytovaly 

 jim znamenité výhody a ulehčení při jejich pracích. Aby však práce horníků i rolníků 

 obchodem a dalekými cestami přetrhovány nebyly, a vojínové od vykonávání svých 

 povinností se neodváděli, nabídli se vlastní jednatelé této výměny, i oddělila se obvzláštní 

 třída kupců a obchodníků. Rozmáháním se společenského živobytí, rozdělením prací a 

 rozpadáním se lidu v různé stavy povstaly vždy rozmanitější potřeby u požívám vždy 

 hojnějších darů přírody, u vyvinování lidského ducha i vášní duše lidské. Tělo poža- 

 dovalo roucho je kryjící a zdobící, budovu ochraíiujicí, všeliké nářadí pro pohodlí do- 

 mácí, nástroje k zorání půdy, k žatvě, k semlelí zrní k upravení pokrmů a nápojů, k 

 lahodění smyslům čilým vždy vyššího ukojení žádajícím, k dostiučinění potřebám vojen- 

 ským a obchodnickým, i vznikla rozličná řemesla, tím pak třída vlastní řemeslníkův a 

 umělcův, jichž výrobky v užších nebo širších obvodech též obchodem se roznášely. 



Takt se pohnutkou potřeb soukromných a obecných vyvinuly stavové nižší pr- 

 votní lidské společnosti. Na jejím základě přišlo i k vyvinování vyšších vloh duševní 

 povahy člověka. Povstaht mužové, skoumatelé ducha Udského, společenských jeho poměrů, 

 i vystavili zákony a pravidla ku spořádání lidských záležitostí, stali se zákonodárci, 

 uváděli vládu ve všehkých způsobech, budto lidovládu, nebo, po vzoru prvotního če- 

 ledního pořádku, panování jednoho nad ostatními. Jiní z výše nadaných mužů skou- 

 mali výjevy rostlinstva i živočišstva, zpytovali síly přírody, učíce jich obraceti k použití 



