134 



vlastními prsy, ano i obstarává je všelikou útěchou smyslní, dobrocliulí, libovůtíi, krá- 

 sou barev, sličností podob, pečujíc o jeho skrýš a obydlí ano i o zachování potomních 

 pokolení. 



Podáváf pak rostlina krom živících i hojící látky proti neduhům jeho, též i jedy 

 omamující, smrtící, k výstraze to v požívání, k povzbuzení poznání dobrého i zlého. 

 Konečně i těla nižších zvířat měla sloužili za potravu druhům vyšším, jako oběf kladena 

 pi^írodou vyšším silám, aby vzbudila i cvičila jejich smysly a umné jejich činnosti, jež by 

 se vyvinuly lovením a lapáním své kořisti; jinak pak obdařila zvířata pudem lásky 

 rodinné, obstarávající mladálka svá i pečující o přišlí potomstvo. Tímf se stalo prviií 

 zvěstování světla rozumu, ježto v poslední době, době nynější, stvořením člověka 

 vzejíti mělo. 



Hmotnou tvorci mocí přírody zvěstovalo se také, řadami vždy k vyššímu slupni 

 výtvornosti bažícího živočišslva, příští vzniknutí vznešené podoby člověka, jenž měla 

 sloužiti za vzor a měřítko veškerému tvorstvu. 



První pokusy o vytvoření živočišstva, hvězdejši, slimejši, polypi, korálové, ukazují 

 ještě ráz rostlinný vícepramenný, rozměrem šířky se prostírající, k ouplné souměrnosti 

 se blížící, ačkoliv i zde již protivy jednotlivci i pohlavní se vyskytují. 



První hlásáni podoby lidské stalo se již vytvořením článkovou, červů, korejšů, 

 povouků, hmyzu, u nichž právě všechny rozměry a protivy těla lidského se nacházejí: 

 konec duševní neb hlava, konec pohlavní s rodidly, strana břišní, strana hřbetní, strany 

 pravá i levá, kde obyčejně pohyblivé končiny tkvějí. Jsouf i vnitřnosti, nástroje hlav- 

 ních zábyvů životních, po délce rozpoloženy, v hlavě mozek, pak vnitřní nebo i ze- 

 vnitřní dýchadla, zažívající žaludek i střeva, krev proudící srdcem i žilstvem, plodící 

 částky samčí neb samici. Ačkoliv u některých měkkejšů tento pořádek všelijak překa- 

 žen a zkroucen se býti zdá, předce však jmenované rozměry a protivy u nich se 

 najíti dají, vyjma článkovitost zevnitřní, jakoby se chystalo utvoření článkovitosti vnitřní. 

 Tof se teprv u páteřnalců čili obratlovců vyskytuje dle řádu hlavních jejich ti-íd, ryb, 

 plazů, ptáků, ssavcň. Na vrcholí ssavců postaven člověk, s hlavou vzhůru vztýčenou, 

 s tváří, ač k nebi obrácenou, však i pátrající na všechny strany pozemské. Příroda v 

 lůnu země, ve vodách životoplných, pod hřejícím, oplozujícím líhnutím parnaté spousty 

 vzdušní, pod správou a nadvládou slunce vytvořila tak postupnými tvary, od nejprostších 

 až k nejdokonalejším, celou řadu živočišstva až do člověka, jenž se stal korunou ce- 

 lého tvorstva. I nyní, i po všechny časy podobným postupem vypodobuje tvorci moc plod 

 v lůnu mateře, opětujíc všechny tvary předešlých dob stvoření, aby zase k nynějšku dospěla. 

 Tu se okazuje v zárodku nejprv podoby kulaté s blanou s míhajícími se řasinkami první výlvar, 

 pravý to nálevníček ; pak tvorek vzrůstá do délky, vyskytuje se páteř s obratlemi, první 

 to článkovitost, jakoby červíček ; vzrůstá mozek, přidají se dutiny se svými vnitřnostmi, 

 srdce v různých stupních dospělosti, končiny na způsob ploutví, ryby to podoba nebo 

 plaz-U, až všechny části dospějí v pravý plod člověka připravený k porodu. Takt se ne- 

 ustále opětuje ten div, jímž stvořeno bylo od prvopočátku celé tvorstvo pozemské. 

 Zdáf se hrů.íné, představiti sobě onu dobu země naší, když ještě člověka na ní nebylo, 

 když ještě směsice živlů bouřila po zemi, anebo jen bezvědomé rostlinstvo panovalo na 

 povrchu jejím, plýtvalo po vodách jejich, aniž bylo duše čilé, jenž by požívala darů 

 Všemohoucího. I nastalyf doby po ohromných převratech kůry zemské , když se vše 

 hemžilo živočišstvem po vodách, po zemích a ve vzduchu; i různými smysly pojímány 



