135 



lahůdky světa i užito jich ; však nebylo umu pojímajícího poměry všech vící, i pozná- 

 vajícího jich směry a užitky, slepé jen zvířectvo panovalo po zemi, i hynula pokolení 

 životních nezůstávajíce památky, leda svými kostrami. Postaven posléz Člověk na tento 

 svět, i vzešlo světlo vyššího vědomí, vyvinuly se vlády rozumu, jimiž zkušena, skou- 

 mána i opanována každá síla, hmotná i duševní, vznikající na této zemi, i ustálena pa- 

 mátka minulých dějství přírody i lidských pokolení. 



Považujíce ještě jednou, vzhledem nazpět obráceným, působení přírody, jak sobě 

 v utvoření všech bytností, živých i neživých, od věků do věků počínala i počíná, po- 

 znáváme, že její původní, sama v sobě nerozdílná moc, do skutečnosti tohoto světa vy- 

 cházejíc, rozstupuje se na dvojí činnost, jednu hmalnou, předmětnou, bezvědomou, 

 druhou pak duchovní, ousobní, vědomou ; že však tyto činnosti, vycházejíce z jednoho 

 zřídla věčného, nemohou nikdy býti načisto rozloučeny, nýbrž každá přimíseno chová 

 cosi z druhé. Tvorci síla v přírodě dělí se v každém úkonu svém na dvě doby nebo 

 činitele. Jedna jest doba předmětenstva , i tvoří se hmoty bezvědomé jistými jakostmi 

 nadané, v nesčíslných poměrech slučitelné i ncrozlučitelné; jí naproti vzniká doba 

 ousobnosti (snbjektivnosti) jako oustředeční, jenž tvoří síly , které hýbají hmotami, je 

 pořádají, slučují, rozlučují a v tvary určité uvádějí. Mezi těmi silami jsou zase ně- 

 které nevědomé, jako tíže, světlo, teplo, magnetina, elektřina, síla hlativá, síla živo- 

 tvárná; jiné pak vědomé, duševní. Rozum však a pořádající světa moc náleží věčnému 

 původu jeho, bytnosti čistoduchovní, jenž vládne veškerým hmotenstvem i vším, co ob- 

 dařeno duší živou, samovědoucí. — Z toho stanoviště vycházejíce vidíme s jedné strany 

 v prvotních živlech vlastní jako světy vznikali, jako bydliště, uspořádaná pro příští 

 tvorstvo, rostlinstvo i živočišstvo. Řasám, travinám, bejlí a stromoví všeho druhu, ano 

 i nižším bejložilům (phylozoa) nebylo třeba vlastního pokrmu připravovati; bralyf jej 

 bezprostředně z objímajících je živlů. V pozdnějších leprv dobách vyvinujícím se vyšším 

 rostlinám spravena vlastní stanoviska po rovinách, horách i dolinách v různém položení 

 proti slunci, po různých výšinách pro ohřáni neb ochlad, po různých půdách v mokru 

 i po suchu. Vzrůslalot radostně rostlinstvo , ne jen pro sebe, nýbrž aby podalo 

 potravu, obydlí, všeliký požitek a útěchu příštímu živočišslvu. I mělof býti rost- 

 linstvo předmětem a látkou života ousobního zvířecího, jenž se ještě očekával. Tu 

 počala příroda tvořiti bezčíslné tvary živočichů, každý podlé bydliště v živlech jemu 

 určeného, podlé způsobu potrav rostlinstvem mu přihotovených, podlé polohy k nebesům 

 na povrchu země. Každý ouhrn předmětenstva obdržel, péčí a láskou tvůrce, vlastní 

 ousobu tělem i duší, smysly, hýbadly, travidly, dýchadly, rodidly tak upravenou, aby v 

 něm se svobodně hýbala, trávila, dýchala, všeho blahocitu požívala, piišlím pak i po- 

 kolením po zahynutí jednotlivců vzniku dávala. 



Každému pak druhu zvířat na těle jejich podlé okolnosti, podlé jejich určení pr- 

 votního, utvořeny nástroje přerozličné. Tu obyvatelům vod plovadla, sti-íkadla, měchýře, 

 žábra, lýkadla, nozdry, sluchy, oči, tykadla, zbroje a brnění, lesklobarevné zevnitřní 

 okrasy rozmanitých způsobů, různé chtíče, pudy a vnuknutí dána jsou, aby se volně po- 

 hybovali v živlu svém, trávili potravy a oživovali hlubiny jeho. Co pro vzduch a pro sucho 

 slvoříno, letadly opatřeno, různolvárnými nohami, aby lezlo, chodilo, běhalo, skákalo ; 

 kusaďly přerozličného ústrojem', aby měkké i tvrdé krmě bylinné se rozřezaly, rozemlely, 

 zpolýkaly, strávily, pozažily ; tuf na vyšším stupni smysly vyvinuty, aby pojímaly lahody 

 přírody rostlinné, a utvořeno očí bystrých, jasných, blízko- nebo dalekohledných, sluchu, 



