147 



Vělší díl otisků rostlinných upomíná svou podobou na listy kapradí, které dosa- 

 váde u nás rostou, kdežto stojalé aneb stlačené kmeny na jisté tropické rostliny uka- 

 zují-, s nimiž ale předce jenom vzdálenou podobnost mají. Bezpochyby ale náleží ve- 

 liká část otištěných listů k těiiilo kmenům, poněvadž se dosavádo v teplých krajinách 

 též rostliny objevují, na nichžto se znaky obou těchto pravěkých zbytků nalézají. — 



Rostlinstvo nynější doby rozděluje se dle svého klíčeni v tři oddíly, anot první 

 vyvinuli rostlině již také zvláštní znak pro celý život vtlačí. Dokavad jsou rostliny v 

 zárodku, mají všechny podobu většího nebo menšího vajíčka, které se klíčí a vyvinuje, 

 jak mile do země se položí a potřebnou vláhu a teplotu obdrží. U některých rostlin 

 vyvinou se pak na zárodku dva první listy čili dělohy, u jiných zase jenom jeden list 

 nebo děloha, a dle toho rozděluje se rostlinstvo na jednoděložné a dvojděložné, 

 I na dospělé rostlině dá se snadno ustanovili, ku kterému oddílu náleží, nebot jedno- 

 děložné mají listy se souběžnými cévami, a kmen neobjevuje žádného soustředního uspo- 

 řádání, dvojděložné ale mají listy se sífnalým rozdělením cev a kmen objevuje soustřední 

 uspořádání, totiž kůru, lýčí, dřevo a dřeň. Oba tyto oddíly rostlin jsou ale v útvaru 

 kamenouhelném velmi slabě zastoupeny, dvojděložné chybí skoro docela, jednoděložné 

 jsou dosti vzácné. 



Jest však ještě jeden oddíl rostlin, které při svém vyvinutí pražádných děloh ne- 

 objevují a tedy bez děl ožne se nazývati mohou. Rostliny tyto nemají též nikdy 

 zvláštního květu, nýbrž vylučují na svých listech nebo prutech malá zrníčka (výtrusy), 

 z nichž se pak opět nové rostliny vyvinují. Sem náležejí naše mechy, kapradiny atd., 

 které v jižních krajinách i velikost stromů dosahují. Průřez kmenu takové rostliny 

 objevuje kruhovité uspořádáni cev, ačkoliv bez souvislosti. 



Právě tyto poslední rostliny, totiž bezděložné, objevují se nejhojněji skaracnělé 

 a otištěné v útvaru kamenného uhlí a ukazují patrně na to, že zrůst v době tohoto 

 útvaru byl docela jiný, nežli v době nynější. Na této rozdílnosti od rostlinstva nyněj- 

 šího zakládá se poznání útvaru kamenouhelného, nebot ani jedna rostlina kamenného 

 uhlí nenalézá se mezi nynějším rostlinstvem. Ba kííždá vrstva, každá sloj má v tom 

 ohledu své zvláštnosti, a pozorný horník může z toho mnoho užitku čerpati. 



Dosaváde odkrylo se v útvaru kamenouhelném asi 800 rozličných tvarů. Počet 

 tento jest v porovnání s rostlinstvem nynějším, které více nežli 80,000 druhů počítá, 

 velmi chudý, ale bezpochyby jest ještě menší, poněvadž mnohé jakožto rozdílné tvary 

 uvedené zbytky k jedné a té samé rostlině náležeti budou. Tato chudoha dá se vy- 

 světliti uvedeným nedůstatkem jednoděložných a dvojdéložných rostlin, kleré nyní aspoň 

 */j všech rostlin tvoří. Za to jsou ale rody kamenouhelné velmi bohaté na roiličné 

 druhy, tak že již skamenělých kapradin v Evropě pětkráte více se vyskytuje, nežli do- 

 saváde v tom dílu světa žijících. 



Toto převládání bezděložných rostlin a mezi nimi jmenovitě kapradin ukazuje 

 na to, že se vyvinuly podél břehů nebo ostrovů, jakož se podobně na ostrovech zá- 

 padní Indie a Tichého oceánů spatřuje. Též musilo bezděložné pravěké rostlinstvo ne- 

 smírnou bujností se vyznamenávali, neboř se vytvořily z nich nejenom ohromné vrstvy 

 kamenného uhlí, nýbrž jednotlivé, nyní malé a nepatrné rody dosahovaly velikosti 

 mohutných kmenů. Tato okolnost ukazuje ale také na vlhké a teplé ponebí, poněvadž 

 jenom v lakovém rostlinstvo v podobné míře bujní. 



Vlhké a spolu teplé ponebí musilo v době kamenného uhlí nejenom v jednotli- 



10* 



