149 



čárkovilé, až dolů rozdélené listy (obr. 1.), ačkoliv obyčejně odlrženy (Obr. 1.) 

 jsou. NcjčasICji vyskytují se jenom vnitřní olisliy a povrchní hmota 

 jest v uhlí proměněna, též vnitřní příční stčny obyčejně vyhnily a zane-. 

 chaly jenom příční hluboké rýhy, jimiž se kmen na několik článkíi rozděluje. 



Calamites varians Slernbcrg vyskytuje se v Radni- 

 ckých vrstvách dosti hojně; má kmen dole súžený, jehož články jsou 

 válcovité, hořejší delší nežli palec, dolejší kratší ; listy stoji na hlizna- 

 tých uzlech, u vni(ř dutých a nad příční stěnu se vyvyšujících, čímž 

 se kmen značně sesilňuje. (Obr. 2.). U Radnic se též vyskytuje 



Calamitcsundulatus Sternberg ; s kmenem válcovitým, 

 články dlouhými, rýiiami mělkými a žebry mezi nimi plosko stlačenými, 

 poněkud klikatými. Mimo to vyskytuje se v našem kamenném uhlí 



Calamites ramosus Arlis (C. nodosus, C. carinatus Stern- 

 berg) s kmenem dlouhým, jehož články asi dva palce dlouhé jsou ; 

 žebra jsou plochá (asi 1 čárku široká) , listy podél rýhované sedí v 

 dutině veliké polokulovité. 



Calamites cannaeformis Brogniart (C. Pseudobambusia 

 Slernbcrg) má kmen nahoře tlustší, články hořejší tři palce dlouhé , do- 

 lejší jeden palec, žebra ploská , mírně vypouchlá a poněkud klikíitá. 

 Vyskytuje se u Radnic. 



Calamites aproximatus Brogniart má kmen válcovitý, 

 články nahoře krátké, žebra vypouchlá. Též u Radnic bývá až na 1 siř. 

 tlustý. 



Calamites remotus Schlolheim (C. dislans Sternberg) má 

 články tři palce dlouhé, žebra přiblížená 1 čárku široká. U Radnic. 



Calamites nodosus Schlotheim má články dlouhé a ne- 

 stejná žebra. (C. tumidus P bohemicus Sternberg.) U Svinné. 



Možná ale, že všechny zde uvedené druhy k jednomu nebo ke dvěma druhům 

 náležejí. 



Vedle kalamitu vyskytuje so v kamenném uhlí ještě jiné skupení lodyhoplodých 

 rostlin , které v nynějším tvorstvu docela chybí a vůbec jenom na útvar kameno- 

 uhelný so obmezuje. Jest to čeleď rostlin hvězdolistých, Asterop hylli ty. Rostliny 

 tyto jsou útlé, mají lodyhy vělevnalé a článkované. Lodyhy byly duté, od článku ke 

 článku vnili-ní příčkou opatřeny, listy pak seděly ve vřetenu na kraji příček těchto. 

 Výtrusy nalézaly se na klasu konečném. Zdá se, že všechny snad nic jiného nejsou, 

 nežli plodonosné větve a listy kalamitu. V Čechách vyskytují se následující rody a druhy : 



Rod Volkmannia Sternberg vyznamenává se lodyhou ol)lou, kolénkovitou, podél 

 rýhovanou a vřetenovitě listnatou. Listy jsou článkovité a tvoří vřetcnovité klasy. 



Volkmannia dislachya Sternberg má lodyhu oblou, jemně rýhovanou, 

 články nestejně dlouhé, listnaté klasy stojí vstřícně (naproti sobě). U Svinné. 



Volkmannia arborescens Sternberg má lodyhu oblou, včtevnatou s ne- 

 stejnými články, na lodyze spatřují se jizvy po odtržených větvích, listy tvoří též klas 

 značně veliký (7 palců). U Svinné. 



Volkmannia gra čili s Sternberg má lodyhu oblou, větevnalou , listy jsou 



