154 



Berger ia rliombica Sternberg má jizvy rhombické, krajem vysokým obrou- 

 bené, bradavku podlouhlou. 



Bergeria quadrala Sternberg má jizvy čtverhranné, čtverečné s tupými rohy. 



Rod Lomatophloyos Corda obsahuje kmeny větcvnalé, se šupinovitou korou, 

 šupiny jsou spirálně rozděleny a obsahují jizvu, kde list byl upevněn s třemi stopami 

 cev. Dřevní vrstva u vnitř jest duIá, tenounká, bez paprsků dřeně. Listy čárkovité, 

 čtverhranné. 



Lomatophloyos crassicaule Corda nalezl se dosaváde jenom u Radnic 

 u rybníka Malikovce. 



Rod Corda i tes Unger představuje kmeny s korou kroužkovanou, kroužky jsou 

 spirálně rozdělené a pocházejí od dolejška listů, listy stojí na konci kmene ve způsobu 

 velikého vějíře. Dřevní vrstva podobá se předešlé. 



Cordaites borassifolius Unger (Flabellaria borassifolia Sternberg) má veliké 

 podlouhlé listy se souběžnými nervy. Nalezl se dosaváde jenom u Svinné a Vranovic, 



Dle vnitřního anatomického uspořádání ustanovil Corda- ještě některé kmeny u 

 Radnic nalezené, kteié se též sem připočísti mohou, totiž : 



Leptoxylum geminum Corda u Chonile a Svinné. 



Heterangium paradoxům Corda u Radnic. 



Rhytidophloyos tenuis Corda u Radnic. 



Pochybný jest ale kmen šupinatý, s jizvami trojtcčnými pod šupinami, totiž : 



Lepidophloyos laricinum Sternberg, který se u Radnic a Svinné vyskytl. 



Povahu plavuňovitých kmenů má také 



rod Diplotegium Corda, představující kmeny s vyvýšenými listními jizvami, 

 spirálně rozestavenými a malými rhombickými jizvičkami opatřenými. 



Diplotegium Brownianum Corda nalezlo se u Chomle. 

 (Pokračování.) 



C e s t a d O B a n á t u. 



0(1 Ant. F r y č e. 



(Pokračováni.) 



Na cestě přes pustu viděl jsem nesčíslné množství syslů, kteří se na drnu pásli 

 a spatřivše vůz rychle ke svým děrám utíkali, tu na zadní nožičky se posadili, a když 

 se vůz přiblížil, s velkou rychlostí do děr se ukryli. Syslové li navštěvují v lete houfně 

 kukuřicové i obilní pole, by se na zimu zásobili. 



Za vsí, jenž sluje Dubovac, dostali jsme se konečně na velikou planinu, jenž 

 z malé části polmi, z největší pak samými bažinami a kalužemi pokryta byla; uprostřed 

 té planiny leží došli ouhledná a rozlehlá ves Gaja. 



Dne 3. dubna hned z rána odebral jsem se do bažin, jenž hustým rákosem po- 

 kryty střídaly se s malými, nejvíce podlouhlými ostrůvky a loužemi, kteréžto poslední, 

 jsou-li značnější, slují u Srbů bara, ostrůvky pak greda. 



Tu jsem ponejprve spatřil úkaz, o kterém jsem vezdy jen sníval. Bylof tu na 

 tisíce kachen, sluk, divokých husí a jiného ptactva, a skorém může se říci, že sem a 

 lam přeletujíce takořka pověli-ím hýbaly. Z kachen byli následující druhové nejhojnější: 

 modrá čírka, ploskozobka, kachna chocholatá, malý a velký polák, stralka, hvízdák a 

 kachna obecná (Anas querquedula, clypeata, fullgula , .ferina , niroca , acula, penelope, 



