159 



Ročiti roidílení života v piHrodé se jctíciho se slamcištč botanického a hmij-ioslovniho. 



Příroda ve všech svých likazech souvislou celosti se býti osvědčuje. Jedna každii z částek 

 přírody spočívá ua druhé. I živobytí nejdrobnější inšice souvisí s životem bjliny, z kteréž nepa- 

 trný tento živočich mízu ssaje, a taž bylina jest opět na povětrnosti závislá. V takové vzájemné 

 závislosti nacházejí se veškeré říše přírody. Na rostlinstvu závisí větší částka živočichův, jmenovitě 

 hmyz ; rostliny a živočichové podvrženi jsou opět změnám střídavých počasí. Jak mile paprslek 

 jarního slunce rostliny ze spánku zimního probudí , zároveň i hmyz jimi anebo v nich se živící 

 k novému životu se opět navracuje. Proto uám následkem toho možno jest, taková počasí, v 

 nichžto se hmyz objevovati počíná, v porovnáni bráti s ročními dobami, v kterýchž se nám jeduut- 

 livé byliny opět ukazují. Dle takového současného rostlin i hmyzu se objevení dá se život, jenž 

 každoročně v přírodě se obnovuje, na jisté doby rozvrhnouti. Takových dob počítáme pět, jež vy- 

 počísti zde nebude nemístné, právě nyní, kdežto život v přírodě svůj ročni oběh znova nastupuje. 



První doba, v kteréž hmyz z jara " opět se objevuje, počíná se rozkvětáním vrby (Salix), jar- 

 ního šafránu (Crocus vernus) a srstky čili ansirešlu; tehdáž ukazuje se nám hmyz blanokřídlý 

 (Hymenoptera) a mouchy (Diptera). Druhou dobu otvírají pryskyřník, blatouch bahenui (Caltha 

 palustris) a řeřicha luční (Cardaniiue pratensis). V třeti době, kde počíná kvésti hloch tvrdý (Cra- 

 taegus oxyacantha^, jest viděti nejhojnější davy hmyzu veškerého druhu. Čtvrtá doba naznačena 

 jest vykvětáním bylin okoličnatých (Umbellifera). Pátou dobu uzavírají rostliny spoluložué (Synantherae) 

 zvláště bodláky. V těchto posledních dvou dobách ubývá hmyzu, poněvadž některý již hyne, 

 jiný ale zimních útulků sobě hledá. Z hmyzoslovníhu ohledu naznačeny jsou tyto doby v následující 

 způsob: první doba objevením se mravence červeného (Formica rufa), druhá poletováním motýla 

 řeřichového (Colias cardamines, Aurorafaller), třetí doba vylíhnutím se chroustů, čtvrtá příštím babek 

 letních (Melolontha solstitialis) a pátá hojným objevováním se chrobáků mrvních (Aphodius ciaris}. 



P. Dvorský. 



Návěští o přírodovednícli luiiliácli. 



Ilisiorya naturalna zwiérzqt ssqcyeJi dzikich galicyjskich, zawierajqca dokladné opisanie 

 zwiérzqt ssqcych krajowycli, tudziez cíekawe posirzezenia nad sposohem éycia i ohyczajami 

 tychže, jako skutek dwódziestoletnicli hadaň i doéwiadczeň, roMonyoh w naturze i w 

 ivielkiéj przeszlo 500 róžnorodnyeh zwiérzqt Uczqcéj menažeryi. Przez Stanislawa Kon- 

 stantego z Siemuszouuj Pietruskieyo, cesarskiéj Leopohlyňsho-Karoliňskiéj Akademii ha- 

 daczów przyrody eto. etv. czlonka. Livóto. Nakladeni autora 1853. 



Pan spisovatel «bětaval zpytování způsobu žiti a obyčejův zvířat haličských přes dvacet let a 

 založil v roku 1833 v okresu Stryjském u podnoži hor Karpatských v Podhorodci zvěřinec zvířat 

 různorodých domácích i zahraničních. Tam bylo viděli ohromné karpatské medvědy, podolské sysle, 

 donpnáky vysedávající svá vejce svoboduě nedaleko svých nejstrašlivějších nepřátel jestřábů a orlů; 

 afrikánské papoušky s krkavci haličskými; zazníval tam zpěv 200 ptáků evropských, nalézali se 

 tam hadi, zmije, podál v sousedství čápi, zoravi, jezovci, kuny, psi a t. d. Tento znamenitý zvě- 

 řinec zničil požár dne 7. ledna 1848. Aby výsledky mnoholetého badání ua zmar nepřišly, při- 

 činil se pan spisovatel tento spis na světlo vydati. Podle nejpovědomější soustavy Cuvierovy 

 kresli p. vydavatel 54 rodů haličských ssavců jasué a důkladně. Zvláště vyuiká článek o medvědech 

 svou původností, i hodláni jej příležltě u výtahu v tomto časopise uveřejniti. Nemeškáme tedy tento 

 výborný spis obecenstvu schváliti s tím přáním, aby co nevidět podobná kniha v českém jazyku o 

 českých ssavcich vydána byla. F. Spalný. 



