173 



Rod Havle a Corda, jenž má vějíř dvojzpcřený, lístky poněkud široké, tupé, 

 nervy hlavní jednoduché ; hromádky výlrusiii kuhité, v řadě, pásky hruJkovilé. 



H. pulcherrima Corda u Volvovic. 



Rod Ch orionopteris Corda, mající výsirusy v radách, pásky tlusté, kulaté. 



Ch. Gleichenoides Corda, v ocelku u Radnic. 



('eled Schizacacců, též dosavad v horkých pásmech žijící, s plody na ée- 

 chalce páskem dokonalým opati-enými, paprskatýnii, štérbinou podélnou po boku pukající, 

 na listech sedavé, vyskytla se jediným druhem zastoupena za Náchodem v uhelných 

 vrstvách. 



Rod Senftenbergia Corda má véjíř dvojzpcřený, s tenkým hladkým řapíkcm, 

 nervy jednoduché, plody u kraje vějíře. 



S. e 1 e p; a n s Corda u Náchoda. 



Čeleď MarattiaccA obsahuje pamftihodné kapradí kmeny, tak nazvané Psa- 

 ronie, které ve svém vnitřku mnolio polokruhových nebo obloukových svazků cévních 

 mají a četné kořenní výběžky nesou. Dnešní Marattiaccac jsou stromovité kapradiny 

 s plody na listech sedavými, oddělenými nebo srostlými, derou nebo štěrbinou na če- 

 chalcc nebo po straně pukajícími. 



Rod Psaronius Cotta má tlustou kůru, cévní svazky v dřeni v nepravidelných 

 polokruzích roztroušené. Veliká ěást nalezla se v červeném Pcrmském pískovci u 

 Nové Paky, v- Chalcedon proměněná, menší v kamenném uhlí Radnickém v pískovci 

 skamcnělá. 



P. carbonifcr Corda má kmen oblý, svazky v dřeni scdavě se objímají. 

 Vzácně u Radnic a Svinné. 



P. musaeformis (Scitaminites musaeformis Slernb.) má široké svazky cévní 

 scdavě se objímající, na koncích tlusté. U Radnic. 



P. arenaccus Corda mírně stlačený, na povrchu s jizvami listními a tenkými 

 svazky cévními. U Chonde. 



P. pulclier Corda na povrchu s jizvami listními, u vnitř se 14 — 16 svazky 

 cévními scdavě se objímajícími, s krajem zahnutým; výběžky kořenů malé. U Chomle. 



P. radniccnsis Curda má tenké svazky cévní na kraji zahnuté, výběžky tenké 

 kmen objímající. U Chomle. 



Rostliny s patrným květem, jedno- a dvojděložné nebo mnohoděložné (sosnovité), 

 jsou v kamenouhclném útvaru velmi vzácné. Jenom porůzné, z části i pochybné zbytky 

 vyskytují se zde onde a dávají nám tím důkaz, že rosllinslvo tehdejší v porovnání s ny- 

 néjším velmi chudé hýli musilo. Však i ty sporé zbytky ukazují na ponebí teplé> 

 nubof příbuzné jejich druhy nalézají se teď jenom mezi obralníky. 



Čeled cykasú CCycadeae), představující nyní stromy vždy zelené, ku palmám 

 anebo knpradim stromovitým podobné, vyznamenává se velikými, zpeřeně vyslěrbenými, 

 z ndádí skroucenými listy beze v.šech palislů. Květy dvojilomé sedí na jelinědách nebo 

 palicích. Tyto pamětihodné rostliny, hlavně ve východní Indii bujnící, stuji takřka upro- 

 střed mezi dvojděložnými a lajnosnubnými, jmenovitě kapradimi. Podobají se k těmto 

 zrflslcm a listím v chomáči sedícím, dále že kmen nenasazuje let a že květy podepřeny 

 jsou šupinami (listím proměněným). S prvními zase srovnávají se svou dvojdčložností a 

 květem patrným, který se rovná sosnovitému. Ze skamcnělých se vyskytl : 



