189 



Drobnosti. 

 Zkamenělé stromy v okolí Plzeňském. 

 Ku předním úkolům Živy, ježto si sama stauovila, náleží také ten, aby obádala a ve známost 

 uváděla přírodní zuamenitosti vlasti naší, pročež jí snad nevděk nebude, když jí také ctitelé její sdě- 

 lovati budou, co se v okolí jejich znamenitélio nachází. K takovým přírodním znamenitostem mohou 

 se též přičísti zkamenělé stromy, v okolí Plzeňském hojně se nalézající, o nichž dle geo^nostického 

 pojednání pana Jo s efa Mikše*), k tomu konci ochotně mi sděleného, následující zprávu podávám'"). 

 Zkamenělá dřeva nacházejí se sice v mnohých útvarech horních, u zvláštní však hojnosti a 

 v poměrech pro zemézpyt důležitých v útvaru kamenného uhlí u Plzně. Útvar tento vyplňuje kotlinu 

 skoro deset n™' obšírnou, podlouhle okrouhlou, jejíž největší délka od jihu k severu čelí. Pahorky 

 uhelného pískovce dělí jiná rozličné doly, vespolek spojené zelenokamem, jenž byl zpodek břidlicový 

 od východu k západu prorval a vrstvy hornin velmi nepravidelně promíchal, čímž se dobývání uhlí 

 v útvaru Plzeňském mnohem obtížnějším a nejistějším stalo než jinde, tak že posud toliko sem tam 

 na výstupu ložiska ulielná otevřena jsou. Od kamenouhelné kotliny Kadnické, východně ležící, as 

 čtyry Dmile obsahující, jest oddělena Plzeňská površím silurickým od jihu k severu se táhnoucím, 

 jehožto hřbet mezi oběma as na míli široký jest. Největší výšky dosahuje útvar Plzeňský severně 

 za městem nad výšinou Lochotíuskou 1302 vid. střev, nad mořem, ješto největší výška útvaru Rad- 

 nického 1422' nad mořem, tedy o 120' výše leží. Všecky vršiny útvaru Plzeňského složeny jsou 

 z uhelného pískovce až na den vystupujícího, jehož sloh však velmi rozdílný jest. Zvláště důležitý jest 

 pískovec I.ochotíuský, složený z hrubších i drobnějších zrn šedého křemene, kterážto bělo-hlinovitým 

 a křemenitým vazem spojena jsou se zrny požloutlého živce až na píil palce velikými, často i s kou- 

 lemi železuatky žluté barvenými, z kteréhožto kamene se ve velikých Lochotínskych lomech známé Pl- 

 zeňské žernovy dělají. Pískovec ložím uhelným bližší jest drobnější a měkčí, s množstvím lupéukú hnědé 

 slídy, která v předešlém skoro zcela zchází, pískovec pak hlavní část útvaru tohoto činící jest mnohem 

 tvrdší, složen jsa hlavně ze zlomků křemeuitých, ztvrdlou hlínou vázaných. Mezi vrstvami v.šech pí- 

 skovců těchto nalézá se tmavohnědá uhelná břidlice s otisky kapradí, Pecopteris nazvaného, a zploštěné 

 kmeny po délce pravidelné pruhované, na nichž v.šak posud ani článků ani otisků pozorováno nebylo. 

 Zvláštní však zuamenitosti nabývá kamenouhelný útvar Plzeňský množstvím zkřemenělých 

 dřev v něm se nacházejících. Již půl hodiny za městem, na západním úbočí I.ochotínského površí 

 v dominikánském lesíku, nalézají se v hořejších [vrstvách zlomky zkřemenělých dřev, z nichž jeden ve 

 sbírce pana Mikše 14 palců délky a 6 palců tloušCky má. Kmen tento jest jako všecky v útvaru našem 

 úplně zkřemenělý a na povrchu šedými Mátěmi křemene potažený, což vyvracuje mínění Brognlar- 

 tovo, že všecka zkřemenělá dřeva hlatěmi pokrytá k útvaru hnědého uhlí náležejí. Největší a nejzna- 

 menitější sklad zkřemenělých stromů jest pak u vsi Koliková, půl druhé hodiny od Plzně na severo- 

 západ vzdálené. Zde běží na jih 1 na sever vodní strže, několik sáhů hluboké, jimiž svrchní vrstvy 

 hornin proryty a ložiště zkamenělých stromů odkryto jest. Jsou to kmeny bez větví a kořenů, od 

 dvou až přes dvacet střevíců dlouhé, od 12 — 36 palců v průměru, ležící vodorovně od východu 

 k západu tři neb čtyry sáhy hluboko pod pískovcem ve vrstvě bílé, zažloutlé neb začervenalé hlíny 

 kaolínorilé, z jakéž se podál vsi této kaolin pro dílny na porcelán připravuje. Hmota jejich jest 

 veskrz docela zkřemenělá, v rohovec proměněná, na povrchu po dělu vlákna poněkud zvětralá, na 

 příčním zlomu ale, vždy rovném, úplně stejná a hladká. Kůry se žádné stopy při nich nezachovalo, 

 přece vsak určil Corda, že k sosnovitým náležely. V podobných okolnostech nalézají se zkamenělá 

 dřeva u České Břízy, as dvě hodiny severně za Plzní, ač ne v takové hojnosti a velikosti^ jako u 



'} Pan Josef Mika, bývalý hopni dozorce u zvuínúlciio hrabélo Kašpara Sternborga, úd několika prírodovúdockých ípo- 

 lečnoslí, nyní v Plzni usedlý, chová výtečnou geognostickou sbírku zvlášlo českých hornin a zkamenělin. 

 ") Co nejvděčněji budeme přijímati dopisy přirodoznalcu na venkově meškajících. Snažně vyzýváme tedy opci každého 

 přítele přírody, aby nás dopisy svými poclili ráčil. Redakce. 



