ŽIVA. 



CAS0PI8 PRIRODIVICKY. 



Redaktorové : Prof. Dr. Jan Purkyně a Jan Krejcí. 

 Čislo 7. červenec 1853. 



Vychází měsíčně po dvou arších. Cena pro údy Matice obnáší ročně 1 zl. 30 kr. stř., půlletné 

 43 kr. siř. Pro odběratele ostatní ročně 3 zl. stř., půUetuě 1 zl. 30 kr. Předplacení přijímá se v 

 kanceláři p. J. V.D. Jos. Fryče, v Jindřišské ulici č. 900 — II., pak.u donioruíka v mn.sejním domě, 

 kdežto se čísla vydávají. Zasílá se také poštou. Poštovné obnáší ročně 24 kr. stř., půUetně 12 kr. stř. 



Místopis Čili topologie smyslil vůbec. 



Sepsal prof. Dr. J Purkyně. 



Všechny smysly člověka slouží více ménĎ k tomu, aby se poznání vnějších po- 

 měrů v prostoru zprostředkovalo. V nejdokonalejší míře zastává tiřad tento, jak vůbec 

 známo, zrak a chmat. 



Smysly těmito poznáváme a ustanovujeme místnosti v prostoru, v nichž se před- 

 měty našeho poznání vyskytují nebo od nichž a ku kterýmž se pohybují. 



Tím piicházíme k místopisu objektivního prostoru, jejžto pak bud íistě 

 mathemalicky, bud s upotřebením při skoumání přírody vzdělávati můžeme. 



O tomto způsobu místopisu smyslů nemůže zde řeči býti. My nyní zřetel svůj 

 obmezííne více na onen prostor, který u vnitř v naší ústrojnosti se nalézá, smyslné dojmy 

 přijímá, a jakožto vnitřní, subjektivní prostor považovati se může. 



Tento subjektivní, vnitřní prostor jest základem a podmínkou každého poznání 

 objektivního, vnějšího prostoru, neboť pi'icházíme ku poznání tomuto jenom tím, že v obraz- 

 nosti vnitřní prostor svůj od mísla k místu stavíme a rozkládáme, ku kterémuž oučelu 

 ovšem samovolného pohybování celého těla a pohybů jednotlivých ústrojů potřebí jest. 



Zevnitřní ústroj kožní jest nejpřiměřenější ke skoumání topologie subjektivního 

 prostoru, nebof tvoří základ a hlavní stanovisko jeho. Z ohledu tohoto obereme si tedy 

 v příštím článku smysl kožní za hlavní předmět svého výkladu, podotýkajíce v nynějším 

 článku o smyslech ostatních jenom zkrátka to, co jest nejdůležitějšího. 



I. Ačkoliv zrak hlavně objektivním prostorovým smyslem jest a do nekonečna 

 zasahovati se zdá, jest předce subjektivní okraj jeho velmi malý, jmenovitě v porovnání 

 se smyslem kožním. Prostor tohoto obnáší u člověka v průměru 15 čtverečných stop, 

 prostor zraku ale v lidském oku, počítajíc obě retiny (síťkové blánky), asi jenom 3 čtve- 

 reční palce. Pocity zrakové nejslaběji objevují schopnost , zvýšiti se sesilněným ner- 

 vovým citem v pocity subjektivní, a dají se tedy nejsnadněji do neurčitého vnějšího pro- 

 storu přenesli , ačkoliv zevrubnější jich rozestavení v prostoru teprva nápomocnými 

 pohyby chmatových ústrojů se ustanovuje. 



Snaha smyslu zrakového, pocity zrakové v objektivní prostor přenésti, jest vždy 



13 



