201 



seu animalia parasitica), kteří bud zevnitř (Epiphyta, Epizoa), bud uvnitř těla 

 (Entophyta, Enlozoa) žiji. 



Předně uvedeme cizopasniiiy člověči rostlinné. Jsout to druhy nejnižšího stupně, 

 totiž tajuosnubci (Ci^plogamae), a to jen drobnohlední čili mikroskopičtí. Ony se vy- 

 skytují dle posavadního skouinání jen tam, kde látka ústroj na hyne čili 

 lučebně se rozpadává, tedy kde tratí svou původní životní povahu, aneb kde 

 zchorobněla. Jest nám to diikazem, že látky živočišné, jak mile své původní svěžesti 

 pozbude, i hned se zmocní život niššího stupně, i mohly bychom říci, že nestává v 

 přírodě místa ani doby, v které by kdy život zcela zaniknouti mohl. Tajnosnubci člo- 

 věčí dají se jen drobnohledem spatřiti a rozeznati, však ale když u velkém množství 

 se vyvinou, neozbrojenému oku co drobounký běiavý neb zažloutlý prachovitý potah se 

 objevují. 



Až posud se vypátraly následující k rezovitým (Coniomycetes, Fadenpilze) a k 

 plísňovilým (Hyphomicetes, Schimmel) patřící : 



Cryptococcus fermentum (Vogel), řetězilka kvasní. Jest 

 to druh šňurovýtrusníků (Sporodermiei), který se v každé kvasící se látce 

 vyvinuje^), podobajíce seokrouhlé buňce v průměru y^f,„ — 'Aoo'" (viz zvět- 

 šený obraz 1.), z které puči zase takové buněčky a na těchto opět nové 

 povstávají, tak že růžencovitě (3 až 5 buněk) spojeny jsou. Rozmno- 

 žení , jako všech následujících lajr.osnubců, děje se bud oddělením 

 se jednotlivých buněk od matičných , aneb klíčením výtrusu ^) v 

 buňce obsaženého a puknutím buňky vypuštěného. Nalezena byla v 

 žaludku, když buď se požívala potrava již ve kvašení přešlá, anebo když potrava 

 pokaženým trávením kvasiti se počala ; též se vynašla v lejnu a v odslálé moči. O 

 přítomnosti této řetězitky kvasní v lékařském ohledu nedá se nic dále souditi, než že 

 tam, kde se našla, kvašení povstalo. Příčinu toho každý jednotlivý pád podati musí. 



Sarcina ventriculi (Hasse, Yichrov, Vogel) jest počátečně buňka zaku- 

 latělá a průhledná bez jadérka, která dle pozorování Frerichsova následovně se promě- 

 ňuje. V buňce původní vyvinou se totiž dva přímo se křižující a buňku stahující 

 proužky, čímž na člyry pole rozdělena se spatřuje, kteráž zase podobným způsobem 

 se rozdělují, atd. Tak vyvinula jest tvaru obdélně plochého se čtyřmi něco zakuialě- 

 lými rohy, majíc v průměru '/j^o až y,oo"' pii třetině llouštky (Obr. 2). 



(viz obraz zvětšený 2). Nalézá se v žaludku a střevech, když ^i. ^^ 

 strávenina (chymus) jest pokažené povahy, na rakovitých vře- ®--*^ ^S 

 dech a na snětí. Přítomnost její není na žádné stálé a určité © ©Ě',.^ 

 případy vázána, pročež pro praxi lékařskou žádného důležitého gg ^.^^"^ 



významu nemá. ^^^ 



■'') 1'scdlina kvasících se látek dává <ak zvané kvasnice čili droždí, které tn vlastnost má, že, 



jak znáuio, přidáno k zasladlým tekutinám hned zase kvašeni v nich způsobí, čimž sladkost 



tekutinj zmizí, ale llhovitost nastane. Na tom se také zakládá robení korálky, líha, piva, 

 vina a podobných nápojů. 



*) Výtrusy (sporae) se nazývají drobounká semínka tajnosnubných rostllu. 



