202 



Oidium mycoderma (Gruby, Linek.) S drobnohle- (Obr. 3). 



dem spatříme (obraz zvětšený 3.) rostlinku složenou z oblých 

 bunčk vělevnatě s podobnými spojenou, které později se roz- 

 padávají v oblé, jednoduše neb dvojitě v řadech postavené 

 výtrusy. Nalézá se při otvoru kožních žlázek, kde i vlas vy- 

 růstá, vnikajíc až do míšku vlasniho v chorobě dětské vele- 

 známé pod jménem chrasty neb okydlost hlavy (tinea favosa, 

 Kopfgrind) a skládá vlastně tu žlutou práškovilou hmotu sirupů. 

 Uléčením nemoci sama se vytratí. Této podobny jsou následující dvě : 



Mentagrophyton (Gruby, Vogel), jen že výtrusy více kulaté má. Vynašlase v 

 pošvě kořenu vousního, když vyraženina tak zvaná pihva (ffkovina, meutagra, sycosis), 

 v tváři vousaté se vyskytne. 



Microspora Andonini (Gruby) má výtrusy drobounké, růžencovitě seřa- 

 děné, nachází se u vnitř vlasniho kořenu podélně, čímž vlas změkne a tlustším se stane. 

 Způsobuje zšedivení, zpuchření a pršení vlasů. Pozorován zvláště v chorobě kožní, 

 lišej olysivý (herpes tonsiirans seu decalvans) zvané. 



Zvláštní zmínku ještě zasluhuje Mycoderma plicae (Trichomaphylon, Giins- 

 burg) rostoucí na kořenu vlasu, u vnitř něho a zvenku, v chorobě vlasů lak zvané 

 koltiiíi (plica poloniea, Irichoma) '). Jilmo tyto uvedené cizopasné tajnosnubce člověčí 

 byly podobné nalezeny : na vlhkýcii a zapečených místech těla (Harless), v olrusu žluli- 

 vém (žluliny, chloasma i pityriasis versicolor, Eichsliidt), v houbách (Aphlhae) a mou- 

 čnici usl (prýmek Soor) i v raku ústním (roma) co Cladospermium (Klenke); ve výpotu 

 mázdritém (exsudalum diphtherilicum) ; na vředech starých a nečistě držených, na 

 sněti starců (gangraena senilis) ; ve výchrku luberkulosním ; v Iilenu hnědém zubů a 

 na vředeclř střevních v pošalině (Typhus , Bcnnet) , v moči ouplavičné (Diabetes, 

 Vogel) a konečně v sražené krvi, která se ve výdutí průdušnice nacházela (Roki- 

 lanský) ®). Dle zkoušek s některými rostlinnými cizopasníky člověčími učiněných (Remak, 

 Fuchs, Klenke) pozorováno, .že vštípením (očkováním) jich choroba, v které se vysky- 

 tují, také na jiného se přenésti dá. Účinkovali by tedy na tělo, nápodobně jako látka 

 nešloviční, co kvas, jenž chorobu podobnou budí. Že ale ku přenesení takovýchto cho- 

 rob , jak již zpředu podotknuto, pouze jistá rozmíšenost šfáv těla hoví , rozumí se 

 samo sebou. 



Druhé oddělení cizopasníků člověka, totiž živočišných, jest velmi čelné. Potřeba 

 především rozeznati pravé cizopasníky živočišné, kteří skutečně bez výminky 

 vždy bud napořád, buď jen v některé době svého vyvinutí na člověku přebývají, od ne- 



'^ V Polska, Litevsku a v některých krajinách Buska panuje co zdomácnělá (endemicky). Před- 

 cházejí zimnični jrípady, smrduté poty, načež vlasy zhustnou, lipavým výpotem se slipuou, 

 zamodrchaji a spletou, tak že konečně podobu copu na se berou. Velmi nebezpečné má býti 

 uevčasné odstřihnutí vlasů. 



') Že podobni cizopasuici rostlinní , v podobných případech jako u člověka, též n zvířat, zvláště 

 ssavců, se nalézají, částečně se již potvrdilo (Vichrov, Frerichs). Však může se to tím jistěji 

 předpokládati, an o cizopasuicick živočišných člověčích se již skatečně vi, že mimo podobné 

 druhy se ještě zvláštní druhy nalézají. 



