205 



Sem připočísti se musí jcšlě Trichina spirali s, zdélí '/j— '/s'", aVso~V6o"' 

 zlloušli ; jest závilkovitč stočena ve dvojitém niěeliýriju, v Itterém nÉkdy 2, 3 a více 

 jich vězí. Nalezena byla ve volnohybiiých svalech, a sice podél jejich vláken, vždy u 

 převelikém počtu, tak že svaly bělavými skvrnami poseté se zdály. Pokaždé se nalézají 

 též mnohé pošlé aneb ve vápnitou látku změněné. Soudí se (Rokytanský, Bock), že 

 tato hlísta jest jen zabloudilý škrkavkovec, ku kterému druhu ale patří, posud vypá- 

 tráno není. 



Do čeledi škrkavek náleží též záhadná hlísta Furia infernalis CTollwurm) 

 drsného povrchu, co vlas tenká, jenž v severní Bothnii a Laponsku ze vzduchu prý na 

 člověka i na dobytek padává, do něhož se zaryje a pak svěděni, velmi nebezpečné vředy, 

 ba i smrt způsobiti může. 



Z čeledí druhé škrkavkovitých , totiž z měchovou CStrongylida) vyskytuje se, ale 

 velmi zřídka, takřka co host, Slrongylus gigas, měchovec veliký CPallisaden- 

 wurm), v ledvinách, kde zrušením těchto smrt přivozuje. Měchovec tento nalézá se 

 často u vepřového dobytka, má 5" až 3' délky, 2—6'" llouštky, jest oblý, červené 

 barvy; na hlavním jeho konci spatřuje se šest bradaviček kolem úst. Jen samec má 

 na zadním konci měchovité pouzdro, v němž úd pohlavní umístěn. 



Druhý měchovec velmi často se objevující jest Trichocephalus dispar 

 (Peitschenwurm), tenkohlavec různý, zdélí ly^"— 2", bělavý, těla vpředu co vlas tenkého, 



vzadu mnohem tlustšího, a jen u samce zatočeného, na kte- 

 rém se podobně jako u předešlého pohlavní částky spatřují. 

 (Viz na obr. 6. samce a samici v přirozené velikosti, pak 

 zvětšený úd mužský s pouzdrem.) Žije v tračníku (střevě 

 tlustém, colon), -zvláště ale v lak zvaném slepém střevě. 

 Nezpůsobuje žádné případy , které by jeho přítomnost 

 tušiti daly, a nestává se nikdy nebezpečným. 



(Doliaučeaí.) 



(Obr. 6). 



H 1 e m e j ž ti *). 



Sepsal Emauuel Půrky uě. 

 (Dokončeni.) 

 Vzrůstání skořepiny děje se v malých kroužcích a po odstávkách. Z límce totiž 

 vychází vápnitá látka, která se okolo oustí starého domku nasazuje. Než ve žlázách 

 nová látka se utvoří, ztvrdne zatím přistavěný kus, a tyto odstávky značně se jeví na 

 skořepině tenounkými kroužky, lišícími se od sebe barvou dle potravy zvířete**). V 

 celku bývá skořepina hlcmejždě hnědočervená, ačkoliv při bližším na ni patření nachá- 

 zíme tu červené, tu tmavé, tu zase šedivé anebo bílé kroužky a čárky***).- Když hle- 



•) Viz tab. vni. 



) Z rostlin totiž, jimiž se živi hlemejžď, vylučuje se vdpuo na onu látku, a s nim přicliári do 

 ui i barvíci částky, n. p. železo, dle jichž větši neb menší mnohosti nabývá i domek rozdíl- 

 nou barvu. Podotknouti při tom sluší, že u ptáků, ssavcú atd., jejichž kosti se též skládají 

 2 vápna, barvící částky v potravě obsažené nepůsobí na barvení kostí, nýbrž na barvení 

 krve, kdežto u hlemejzdě zůstává krev vždy čistě bila, ale domek bývá pestrý. Tak a rozličných 

 isvířat látky, které jim pokrm jejich poskytuje, rozličně se potřebuji. 



") V některých hlemejiďů vypouštějí žlázy maltu rozličné barvy. Tak n. p. hlemejžd! zahradní 



