207 



Jak jsme viděli, není skořepina, tak jakú u raků, nic jiného nežli část kůže, ano i 

 svaly, vtahující zvíře do domku, jsou k ní přirostlé. A však jen jedna polovice zvířete, 

 dřik pokrytý pláštěm, má nad sebou skořepinu. Druhá polovice těla, hlava, krk a noha, 

 pokryta jest kozí, která, jakkoliv z týchž prvků složena jako pokrývka dříku , předce 

 docela jinou podobu jeví, poněvadž prvky tylo jinače jsou v ní uspořádány. Kůže hle- 

 mejždě vůbec, jakož i plást skládají se z pevné osnovy svalových vlakének, v nichž 

 položeny jsou žlázy. Jak tylo žlázy se chovají v plášti, viděli jsme již. V oslalní kůži, 

 pokrývající pohyblivé čásli těla, vypouštějí žlázy na povrch jen slíz, kterým si hlemejžd 

 cestu upravuje, proti slunci se chrání a prach se sebe splachuje. Vápnité brnění vzalo 

 by hlemejždi pohyblivost, za to ale žlázy tyto krom slizu vypouštějí ještě drobná zrnéčka 

 vápna, která rozložena mezi osnovou svalovou pevnosti jí dodávají. Dost hustě pozo- 

 rovali lze tato zrnka drobnohledem na samém povrchu oněch oddělení , která tvoři na 

 kůží sít žilek. Stahuje-li se tělo, pak ona oddělení blíže se spolu dotýkají a kůže na- 

 bývá větší pevnosti (Fig. 1. u, y, v). 



Kůže však není jenom pokrývkou těla, nýbrž spolu svalem ku pohybování, z če- 

 hož viděti, že u hlemcjždě svaly jinače jsou ustrojeny, nežli u větší části ostatních ži- 

 vočichů. Svaly pátcřníkův, ano i členovcův bývají oblé, podlouhlé, často i uzlovité, a sklá- 

 dají se z nesčíslných tenounkých vlakének, což nejsnadněji pozorovati u vařeného hovězího 

 masa, které nic jiného není nežli sval. Celý sval bývá přirostlý k některé kosti (u hmyzu 

 a korejšů ke vnitřku skořepiny), od níž přes kloub se táhna druhým koncem k jiné kosti 

 se pojí. Skrčováním a natahováním se vlakének celý sval se bud skracuje anebo pro- 

 dlužuje a z toho povstává natahování, kroucení anebo ohýbání se oudu. U hlemejždů 

 již proto, že oudův nemají, celý poměr svalů musí býti jiný. Jen svaly, sloužící ke 

 stahování do skořepiny těla i růžků a na domku přirostlé, piibližují se poněkud ke sva- 

 lům rakův. Všecko ostatní pohybování, skrčování těla, kroucení nahoru dolů, způsobuje 

 se nejvíce vlákny kožními. Pravili jsme, že kůže jest osnova. V osnově, n. p. u plátna, 

 chodívají nitě prosto , kolmo i na obě strany šikmo. Všecka svalová vlákna jednoho 

 směru oučinkují v kůži jako jeden sval : vlákna kruhová, totiž běžící kolem okolo těla, 

 stlačují zvíře se všech stran a tak je ztenčují, vlákna zas podle délky běžící tělo skra- 

 covati musejí. Kruhová vlákna ale hlavně proto veledůležitá jsou pro hlemejždě , po- 

 něvadž se jimi stažené tělo a rohy vytahují. Děje se to tak, že jeden kruh po druhém 

 se sužuje a tak pomalu stažená a skrácená část se prodlužuje, nejinače, než jakobychom 

 stlačováním hrsti něco měkkého, n. p. kus hlíny, do délky hnali, při čemž hlína i tenší 

 se stává. O tom však ještě později promluvíme. 



Obrafme se nyní ke svalům stahujícím. Ty jsou Iři, dva slabší, běžící od místa, 

 kde ke skořepině přirostlé jsou, nahoru a dolů ku plášti, a mezi nimi silný sval, jenž 

 táhna se od domku mezi střevy k noze vysílá větve do jednotlivých ústrojů, které by 

 se i za více jednotlivých svalů považovati mohly. První dva svalové položeni jsou podle 

 celé levé strany pláště a pevně k vřetenu přilehají. Mají oba podobu stužky a tim tvoří 

 na levé straně dříku onu příkrou stěnu. Jeden z nich běží ke špičce dříku , otočen 

 jsa okolo vřetena jako tělo samo, jehož levou stranu objímá. Pohybováním svým odtahuje 

 tento sval celý hořejšek pláště od špičky skořepiny dolů, spolu ale tělo pevněji k vře- 

 tenu přitlačuje. Když roztlučeme poslední závitek, tak že obnažena jsou játra v něm 

 ležící, brzo znamenáme, že len ocásek dolů se stahuje, což stává se svalem právě po- 

 psaným. Druhý stužkový sval, běžící ke kraji pláště, jest širší než předešlý, ale trochu 

 kratší. Když se stahuje, musí dolejší část pláště přitlačiti do vnitř ke vřetenu. Tento 



