208 



sval ale druhým svým koncem přirostlý jest zároveň s pláštěm k noze, a lak, ačkoliv pi;-i 

 stahování nohy napomáhá, vyvádí pohybování v protivném směru. Je-li noha vystrčena 

 a pevně přitlačena n. p. ke zdi, ke stromu ald., sval od místa, kde přirostlý je k noze, 

 oučinkuje na skořepinu, tedy docela naopak jako ony dva svaly, které hořejší kus dříku 

 a nohu k domku přitahují. Slouží ledy len sval při lezení zvířete k tužšímu přitlačení 

 domku Jak při dýchání oučinkuje, ještě popíšeme. Mezi oněmi svaly vychází z toho 

 samého místa skořepiny třetí sval do vnitř těla a k noze. Skládáf se z mnoha vláken, 

 která z počátku rovnoběžně vedle sebe leží, při vstoupeni do nohy ale od sebe se od- 

 chylují, rozvětvují a k zadu, do paty, ku předu, ke stranám a dolů se rozcházejí. Pa- 

 lmo jest, že skrčením toho svalu celá noha, kterou vlastně jenom on tvoří, do vnitř 

 k místu, z něhož vychází, vtahovati se musí. 



Od svalu toho vybíhají následující větvě. Nejprve se odloučí od něho dlouhý 

 sval (Fig. 3. e) , podobný ke stužce, který nad vlákny do nohy se rozvětvujícími běží 

 prostředkem těla k hubě (/). Huba jest roura, skládající se z kruhových vláken, ježto se 

 sužují. Na zpodní straně připevněn jest k ní onen stahující sval. Rozšíření huby děje 

 se pomocí mnol!,ých vláken, jdoucích od povrchu hubni roury k vnitřní straně kůže 

 hlavu pokrývající. Tím se i stává, že při vtahování huby do vnitř těla hlava, svalem 

 dlouhým pevně k hubě připojená, se obrátí a spolu se vtahuje, ano i kůže krční hubni 

 rouru následuje a do vnitř jako obrácená punčocha položena bývá. Za hubním svalem 

 vycházejí po sobě dva pái7 svalů ku předu (i 0. Jsou též služkovilé, ale mnohem tenší a 

 kratší než předešlý, a slouží k stahování růžků (/f). První dva svaly jdou k růžkům 

 větším, opatřenými očkama, druhý pár kratších svalů stahuje menší rohy (/»). Roh, který 

 nese oko, skládá se ze tří dílů , i rozeznáváme tu v ohledu na jeho se stahování část 

 zpodní, prostřední a hořejší, které jedna v druhé jsou obsaženy. Zpodní část jest sval 

 náoční, ona větev všeobecného stahovatele těla (Fig. 5. 3); prostřední část jest oko 

 (Fig. 5. e), kteréhož vnitřní ústrojnost později podáme. Taktéž nerv náoční (Fig. 5. A) 

 od mozku (Fig. 5. /m) k oku běžící uvádíme zde bez místnějšího popsáni, proto že tak 

 jako oko samo při vtahování a vystrkování rohu trpně se chová. Podotkneme toliko, 

 že při vtaženém rohu jest jako had zatočen, po vystrčení pak rohu se narovná. Ho- 

 řejší část jest prodlouženina čili vlastně trouba, již tvoří kůže hlavy, skládající se jako 

 kůže celého těla vůbec z kruhů svalových a z dlouhých vláken podél běžících. Nej- 

 více rovná se tato část prstu u rukavičky. Při vystrčení rohu spatřujeme oko na 

 špičce tohoto rukavičního prstu, a k němu přirostlý jest sval, běžící do zadu ku 

 kmenu svalovému (Fig. 5. ti), vedle něhož běží nerv od oka k mozku. Stahuje-li se 

 sval onen, tahá za sebou oko do vnitř, nerv svinuje se, a kožní trouba, ku kteréž oko 

 jest přirostlé, následuje za ním a obracuje se do vnitř. Stává se to zrovna tak, jako když 

 z rukavičky ruku rychle vytrhneme, a tak prsty rukavičky se obrátí (Fig. 5. o). Vystrkování 

 vtaženého rohu děje se pomocí kružních vlakének v kožní troubě. Kruh svalový oku 

 nejbhžší sužuje se objímaje oční jablko, čímž oko nahoru tlačí. Po něm druhý kruh to 

 samé činí a oko i s prvním kruhem dále šoupá, a tak i třetí a čtvrtý, až oko na špičku 

 rohu se dostane. Sval stahující (který při tom musí býti uvolněn, an by jinak pro 

 svou silu kroužkům oučinkování zabraňoval) následuje oko zároveň s nervem, a po 

 ouplném vystrčení oka spočívají oba u prostřed kožní trouby. Růžky dolejší, oči ne- 

 mající, podobným způsobem stahují a vystrkují se. Hubu mohli bychom rovněž jako 

 růžky považovati za složenou ze tří částí. Sval její (Fig. 3. e) chová se jako sval 



