210 



kožkou pokryla , kterou svtillo do oka vniká. Na dolejší straně jest přirostlý sval ná- 

 oční, jenž na zad okolo oka tvoři pravou trychtýřovou duliiui, do které vstupuje nerv 

 (Fig. 4. a' b). Před ním v oku sedí řočka (Fig-. 4. f) , která propouští svčtlo , spolu 

 ale oučinek jelio podobně k zápalnému sklu sesiluje. Ostatní dutina oka jest naplněna 

 tekutinou, kůže sama (c), tvořící onu kouli, jest barvy černé , tak že světlo do oka vpu- 

 štěné přímo jenom na jedno místo , totiž na íočku a skrze ni na nerv padá. Arci že 

 hlemejžď pro drobnost svého oka a ouzkost díry v něm jenom málo vidí, nebof může 

 do ní jen málo světla padati: předce ale vidí. Růžky přední, docela zřízené jako zadní 

 i nervem opatřené, proto že očí nemají, jenom za tykadla považovati se musejí. 



Celá kůže hlemejždě jest velmi citlivá. Nervy ze zpodní strany mozku vychá- 

 zející rozvětvují se v ní, a kromě citu prostředkují též pohybování. Jedny ve vrstvě 

 kružních vláken se rozvětvují a buďto současné stahování všech , buďto jen částečné 

 způsobují. Tak rovněž chovají se nervy rozvětvené ve vrstvě podélních vláken , pak 

 nervy ve svalu vřetcuním a jeho k očím a hubě odcházejících částech. Nejprve ale 

 popouzejí svaly ku pohybování ony nervy, které právě drážděny byly. Tak n. p. sta- 

 huje se roh, kterého jsme se dotkli, kroutí se strana, do které jsme píchli. Tak podle 

 potřeby tu pro ochranu stahují so jisté části těla, tu pro dále pohybování, pro ohlížení 

 se v okolí, pro chápání potravy se vystrkují. 



Až posud mluvili jsme o zevnitřních formách zvířete, o jejich proměnách a o 

 tom, co způsobuje tyto proměny a pohybování vůbec. Přejděme nyní ke strojům uvnitř 

 těla položeným, které udržují život zvířete, an všecko, co v něm zkaženo, obnovují 

 ustavičným spracováním potravy, již mu poskytuje rostlinstvo. Míním stroj travní a 

 stroje prostředkující obíhání krve a dýchání. Travní stroj připravuje píci dle potřeby 

 zvířete, všecko nepotřebné řití vyvrhuje, potřebné pak částky odvádí do krve; jiný stroj 

 rozhání krev po těle , aby zemdlené svaly a nervy zase občerstvila a zkažené, spo- 

 třebované látky z nich odvedla; dýchací stroj konečně zkaženou krev znova očisťuje. 



Počněme se strojem travním. Huba, jak jsme již pověděli, jest svalovitá trouba. Vchod 

 do ní neboli pysky opatřeny jsou stinnými žlázami ke smočení potravy. Za nimi nahoře 

 nachází se lak zvaná hořejší čelisf, jako hřeben malými zoubky ozbrojena (Fig. 6.). Ta, 

 když svalové kroužky huby se stahují , oučinkuje na potravu rostlinnou jako guillotina. 

 K tomu ještě dva svalové výrostky, postranními čelistmi nazvané a též drobnými zoubky 

 obrostlé, s obou stran potravu roztírají. Nejvíce ale přispívá k rozdrobení píce jazyk. 

 Máf on povahu sviního ucha a všechen pokryt jest zoubky. Chut leží v pyskách, i máf 

 tedy jazyk u hlemejždě docela jiné značení nežli u nás. Přirostlý jest uvnitř k jícnu, 

 v zadním konci ke hlavní bambitky podobnému (Fig. 7. d). Pod tímto koncem jícnu 

 začíná se ouzký jícen (Fig. 7. eF'), po jehož obou stranách leží trubky stinných žláz, 

 oustících se do huby (Fig. 7. e}. Tyto stinné žlázy pokrývají skoro celý žaludek 

 (Fig. 7. c), ku kterémuž jsou přirostlé. Ze žaludku vchází střevo nahoru do dříku, 

 rozšiřujíc se až k tomu místu (Fig. 7. g a"J , kde se do něho pustí játra žlučovými chody. 

 Pak otočí se střevo dvakráte a obrátí se nazpět do plicního měchu , kdežto pak v řif 

 se konči (Fig. 7. IQ- 



Játra sama (Fig. 7. IJ, jakož i ledviny i žlázy rozličné při trávení pomáhající šfávy 

 své teprv od krve dostávají, pročež k ní se obracíme. Vůbec známo, že potrava slouží 

 ku posilování těla, což každý dostatečně sám na sobě zkusil. Jak ale přicházejí krmné 

 látky potravy do oudů, které po jídle jako novonarozené bývají? Stává se to tím, že 



