215 



slíý. Odilil Kladenský spoóívá LezpiosliodnO; na siliirskúm litvaru, <i Ivon nujkrajni^jsí 

 pásmo liornislč ulielniiho, jakož i severní slninč oudoii Volvovskúlio, Vřclovskélio, Kla- 

 denského, skaliny v Kíivokliilskéni lese a v okolí Rakovnickém. Mohutnost jeho může 

 obnášeli 100—200 sáhů. V pásmu tomto leží hlavní uhelná sloj od 2 až k 7 sáhům 

 mocná, na které se doluje u Miiiic, Volvovic , Zákolan , v uhelnách Bušlěhradských a 

 Kladenských , a snad také u Rakovníka. U Brandejska mezi Slaným a Buštěhra- 

 dem dostihla se vrtáním ve hloubce 122 súhů. Uhelná sloj lato uhýbá se ale 

 bezpochyby za Rozdělovom a u Lán více k severu , anebo dosahuje u těchto míst 

 svého konce, ncbof vrtáním u Rozdélova mezi Lány, Rynholcem a Stachovem prorazil 

 se pískovec až k vrstvám silurským , ale sloj se neobjevila. Možno tedy, že Rakovnická 

 sloj náleží k jinému, ačkoliv současnému uložení. Uhlí samo spočívá na jemném pí- 

 skovitém lupku, který v nejdolejšich vrstvách obsahuje ostrohranné kusy sousední křidlice 

 a jednotlivé sloje pískovce. V černém lupku, který bezprostředně pod uhlím leží, vy- 

 skytují se otisky Sligmarií. Uhlí samo jest břlavým lupkem rozděleno na 2 — 5 vrstev. 

 V lupku tomto vyskytují se jmenovitě u Minic krásné otisky kapradin : Pekopterid, Neu- 

 roplerid a Sphenopterid, vřetenalé větvičky Asterophyllit, jmenovitě Sphenophyllum den- 

 latum u Minic, větve z Araucarites Reussii ve Yotvovicích, v černém hořlavém lupku 

 blíž stropu uhlí krásné a ohromné Kalamity, Sig-illarie a Lepidodendron aculeatum, 

 zvláště u Kladna. V jemném jílovitém lupku u Lubna blíž Rakovníka vyskytují se hojně 

 NOggerathia foliosa a větvičky z Lepidodendron elegans s dlouhými tenkými listy. Nej- 

 hořejší vrstva uhlí léto sloje jest na některých místech, zvláště u Minic, prostoupena 

 přemnohým kyzem, tak že se zde druhdy skalice zelená dobývati mohla. Tato skalice 

 tvoři se na některých místech sama sebou, a usazuje se v krásných velikých hlatích. 

 Též leštěnec (Bleiglanz) objevuje se někdy ve skulinách mezi uhlím, ačkoli vzácně. 

 Velmi pamětihodný jest otisk kapradiho listu v leštěnci od Rakovníka, který patrně do- 

 svědčuje mokrolučebný původ leštěnce tohoto. Ostatně obsahují též mnohé vody z hor- 

 niště toho se prýštící rozpuštěnou skalici zelenou, jmenovitě voda Šternberská, které se 

 co léčivé používá. V lupku u Rakovníka leží hroudy nečistého ocelku (Sphaerosiderit) 

 barvy šedé. Též vápenec v krásně vyhlacených druzách a sádrovec není u prostřed 

 uhlí nic vzácného, a krásné kusy jeho, jakož i velmi poučná sbírka otisků nalézá se 

 při báiíském úi"adě dolů Kladenských. Uhli samo jest bi-idličnaté, v němž se mdlá 

 pásma střídají s lesklými. Ve Votvovských uhelnách, kde mocnost uhlí 2" dosahuje, 

 převládají mdlá pásma a obsahují nezřídka černé listy lupkové ; v Kladenských uhelnách, 

 kde mohutnost uhlí 5 — 7" dosahuje, převládá ale na některých místech uhlí lesklé, mastné, 

 hodící se dobře k dělání koksu. — Nad touto dolejší mohutnou slojí spočívá mohutná 

 vrstva pískovce složeného z oblásků šedého a bílého křemence a sporých úlomků čer- 

 ného buližnika. Pískovec tento tvoří malebné kolmé stěny u Kralup a vystupuje též 

 blíž Dokes a Žehrovic na den, kde se v něm od starodávna kámen pro Pražské ka- 

 meníky láme. Mezi tímto pískovcem leží v mnohonásobném sledu pískovec jemnější s 

 tmelem živcovitým ckaolinovým), pískovec slídnatý, šedý a tmavý lupek s jednotlivými 

 sJabými slojemi uhlí. Ale v celku tvoří hrubší sloh a živcovitý tmel ráz tohoto pískovce, 

 jejž k dolejšímu oddílu počítáme. Malé slabé (asi 3—4) sloje objevují se v tomto pásmu 

 již u Blevic a byly již několikkrále příčinou nevydataého dolování. Tyto sloje 6 — 10 

 palců mocné táhnou se zároveň s hlavní slojí a náležejí snad již k soustavě slabých 

 uhelných vrstev, které se přes Kolec k Brandýsku táhnou, kde vrtáním asi ve hloubce 



