216 



70" vynalezeny, a též u ovčárny Tuhaňské mezi Smcínem a Kladnem vyvrtány byly a 

 na nichž se snad u Lán doluje. Nejsilnější vrstva uhelná této soustavy, asi 4'/,^ siř. 

 mocná, jest základem uhelných dolů u Kolce, a jak jsem podotknul snad také u Lán. 

 Uhlí toho má tu samou povahu, jako uhlí hlavní sloje. Otisky nejsou mi dosaváde 

 známy. 



Oddíl druhý horniště našeho zaujímá mnohem širší pásmo, které v sobfi obsahuje 

 četnější, ale slabé a silnými vrstvami pískovce, lupku a jílu oddělené sloje uhelné. 

 Pískovec tohoto pásma jest drobnější, velmi zřídka objevují se vrstvy z oblásku složené, 

 za to ale převládá na některých místech živcovitý tmel a přechází v silné vrstvy bílého, 

 modravého a červeného jílu, který v okolí Zvoleněvesském, Knovizském atd, pole čer- 

 veně barví. V nejhořejších vrstvách tohoto pískovce objevují se v oudolí Drchkovském 

 a Buděnickém slabé vrstvy vápence, z nichžto jmenovitě vápenec od Buděnic v sobě 

 kusy rohovitého křemene obsahuje. 



Mimo několik slabších slojí dosaváde neustavených táhne se silnější a nejzpod- 

 nější, asi na 5—6 stř. mocná sloj oudolím Zvoleněvesským k Podlešínu, Knovizi, Jemní- 

 kům a ztrácí se pod křídovou vysočinou Smcčenskou. Doly uhelné nalézají se též na 

 těchto podotknutých místech. Uhlí jest zde hubené, břidličnaté , a má nad sebou mezi 

 vrstvami lupku a pískovce sloj červené železnaté hlinky, která se u Novoměřic dobývá 

 a tesařům co barva prodává. 



Druhá značnější sloj táhne se zárovně s předešlou snad již od Velvar, kde byla 

 dolováním odkryta, k Drnovu, Slanému, Kvíci a zabíhá též pod vysočinu Smečenskou. 

 Na této sloji doluje se u Slaného a Kvíce ; uhlí její jest pamětihodné proto, že, jak mi 

 pan prof. Balling ústně sdělil, podobá se v lučební povaze k hnědému uhlí. 



Nad Kvickými slojemi leží ještě Iři sloje, na nichž se doluje, z nichžto jest Pře- 

 lická nejhlubší, dvě Tuřanské vyšší. Z otisků neviděl jsem nic, leč několik kapradin 

 z čeledi Pekopterid a Neuropterid. 



Dolování na těchto slojích nenáleží právě k nejvydatnějšímu. Jednak jsou sloje 

 příUš slabé, 3 — 4 stř. mocné, jinak leží příliš daleko od sebe , tak že jediným dolem 

 vždy jenom na jedné pracovali se dá. Obyčejně se vyplácí potud, pokud přílišný nával 

 vody další meze nestaví a drahocenných strojů nepožaduje, snad by se ale, kdyby 

 všickni majetníci dolů na těchto slabších slojích v jednotu vstoupili a většími prostředky 

 a důkladně věci se uchopili, předce ještě značný prospěch získati mohl. — 



Třetí a nejhořejší oddíl horniště zdejšího tvoří též jemný pískovec se živcovitým tme- 

 lem, v němž ale již mnoho zelenavé hlinky přimícháno bývá. Zvětráním se tato zelenavá 

 hlinka stává červenou, a pískovec sám, jmenovitě na stráních, obdržuje barvu červeného 

 pískovce, ačkoliv spíše zelenavým nazývati by se mohl. V pískovci tomto leží jíly rozličné 

 barvy a černavé lupky, ve kterých asi dvě neb tři sloje uhlí leží, z nichžto nejmocnější 

 asi 5 stř. dosahuje. Sloje tyto zaujímají hlavně vysočinu Hvězdskou, horu Žbán a úpady 

 k Pozdni, Srbči, Dučicům, Kroučovu atd. Doluje se na nich u Jedomělic, Hvězdy, Krou- 

 čové, Hředel, Mutějovic, Kounova a ještě na několika jiných místech a poskytují též 

 břidličnaté suché uhlí. Na stropě nejvyšší sloje, jmenovitě u Jedomělic, Hředel, Mutě- 

 jovic, nalézá se asi 6 palců mocná vrstva zvláštního lupku, pružného, černého, již na 

 svíčce plamen chytajícího. Lupek tento obsahuje veliké množství rybích šupin a ostnů, 

 skelnatou látkou potažených a k oddělení Ganoidů náležitých. Sem tam pozorují se také 

 hnědé kusy okrouhlého tvaru, kteréž by snad mohly býti koprolithy (skamenřlé trusy 



