222 



vápence, teuto břidlice a křemence; oba pak děli se od sebe nevrslevnatým zelenokamenem (Diorlt). 

 Cesta uaše vede nás z počátku břidlici zpodnibo oddílu, brzo ale již u Červené Zahrady vstoupíme 

 na vápnitou půdu vápence, který nad Zlichovem se vyzdvihuje v širou vysočinu Dívčích Hradů. 

 Rostlinstvo, které nás na cestě prováži, náleží tedy hlavně ke květeně vápnité. Silnice mezi Smí- 

 chovem a Zlichovem jest nejdříve lemována úrodnými polmi , které se na právo k stromoví a past- 

 vištěm pahorků připojnji, na levo ale do rozsáhlé louky přecházejí, která naproti Vyšehradu leží. 

 Vodní strouhy jsou nyní vyplněny bujným zrůstem přícestuí a rumui květeny, jejížto hlavni zastu- 

 pitelé jsou nízké tvrdé trávy, k nimž se drobnokvěté rostliny řeřichovité (Cruciferae) a množství 

 pestrých spoluložných květin přidružuje. Lepidlům Draba, okolo Prahy velmi obyčejné, potahuje 

 svými nesčíslnými bílými kvítky pokrají polí a struh, a dodává spolu se Sysimbrium Laeselii při- 

 cestni květeně ráz bujnější, nežli hubené a vyprahlé Sysimbrium Sophiae a officinale s chudou Ca- 

 psella bursa pasťoris. Kde jest půda poněkud drobivá, nebo kde se podél silnice zděná ohrada táhne, 

 bujní Bromus moUis a sterilis , Hordeum muriuum , Archenaterura elatins a Poa aunua. Mezi le- 

 hounkými klásky a latami těchto trav vypínají se také větve žlutobílého Arthemis arvensis. Jme- 

 nované tyto rostliny, ačkoliv náležejí k rozličným řádům, objevuji předce společný ráz; nezdobí 

 je šťavnatá zelenost nebo, abych se tak vyjádřil, panenská čerstvost, nýbrž barva jejich jest šedo- 

 zelená, zrůst chudý, podoba ošumělá. Teuto proletariat mezi rostlinstvem nalézá se vždy u cest, 

 zvláště pak u dědin a měst, a tvoří dohromady jistý určitý celek, pročež naznačuje se dle svého 

 stanoviště co přicestnl, rumní rostlinstvo. Objevuje se však mnoho druhu, které tvoři přirozený 

 přechod od přícestního rostlinstva tohoto k jiným společnostem rostlinným. Tak jest Sednm acre 

 a také Sednm sexangulare obyčejný nájemník ua zdech , které na pravé straně silnice podél pole 

 k Zlichovu se táhnou. Uchýlíme-li se za Smíchovem ua levo od silnice podle stezky do polí, spa- 

 tříme, kterak přícestuí rostlinstvo přechází ve květenu polni a zde mezi klasy obilními zvlášini ráz 

 objevuje, naphanns Kaphanistrum prostředkuje přechod obou rostliuných zástupů, něhot miluje rovněž 

 tak polní stanoviště, jakož i kraje cesty. Ale místo neúhledného Sysimbrium a Erisimnm vystupuje 

 mezi obilím Neslia paniculata, a Cammelina sativa , kdežto v příkopech silnice temuozelený Ranun- 

 culus repens se plazi, vystávají mezi klasy veselejší Hanuuculus arvensis, Papaver dublům, Cen- 

 taurea Cyauus a zde onde také Adonis aestivalls. Jdeme-li ještě dále na levo až do luk, provází 

 nás dle mezí půvabná Salvia pratensis , olijevujíc se dále v louce v celé své nádheře, a k ní ja- 

 kožto neméně půvabná sestra přidržuje se Salvia verticillata. Zde ua louce představí se nám rost- 

 linstvo opět v jiném rázu ; zde teprva nalezneme onu rozmanitost forem a pestrost květu spolu 

 5 bujnosti vzrůstu, která tak mile na oko působí. Místo tenounkých klasů a sporých rozevřených 

 lat, jimiž se trávy přicestné vyznamenávají, shledá se hustý koberec luční ze širokolistých trav 

 druhů Alopecurus pratensis, Dactylis glomerata , Phalaris arnudinacea, jejichž četné klasy a 

 husté laty příjemné skupení tvoří. Mezi tím lesknou se nesčíslné hlavičky jasně žlutého Trapogou 

 orieniale k slunci obrácené , a zde onde překvapí nás krásně otištěné Thalictrum minus. Ka oněch 

 místech louky, které neustále vlhké neb bahnité jsou, méní se opět ráz rostlinstva. Zde tvoři zpod- 

 ní vzrůst Alopecurus geniculatus, na sušších pak místech stojí úllolélá Humex acetosa a acetosella, na 

 vlhčích ale R. crispus a velkolistá R. hydrotapathum; ua širší vlhké louce leskne se Rauunculns acris, u 

 baben bujní jedovatý, dobře vykrmený Rauunculns sceleratus se svým menším květem, a vedle něho 

 skromné Carům Carvi , auof dále vysoké Chaerophyllum sylvestre se svými bohatými okoliky celé 

 lesy tvoří. Geraniura pratense pozoruje se všude, ale ještě ukrývá svůj květ v poupatech. 



Obrátíme se nyní k Zlichovu, kdežto vápenná skála pozornost naši poutá. Skládat se z hru- 

 bých vrstev peckovitého vápence, na kolmém srázu pod kostelem pod přímým úhlem zahnutých. 

 Silnice jest na druhé straně kostela v skále této prolomena. Rostlinstvo na skále jest chudé ale 

 zajímavé. Množství listnatých mechů potahuje skaliny, zvláště jest Hacomitrium obecné; na mechu 

 tomto rozkládá se slizký Nostoc, řasa , přecházejíc mnohonásobně v tmavohnědý lišejník Collema- 

 V štěpnici u oupati skály objevuje se Muscari comusum, Stacliys recta, též Seseli elalum, Fe.,tuca 

 ovina, Poa compressa a Bromus tectornm. 



