223 



Na cestě od Zlieliova k Chuchli přisliipuji vdpenué skály bezprostředně až k silnici, kterouž 

 nejdříve Francouzi ve válce s Marii Terezii prorazili. Rozkládá se zde před zrakem našim uejza- 

 jimavějšl průřez vápenných skal. Stojíme ade n prostřed soustavy vrstevné, odkud se na obě 

 strany vrstvy vypínají, nahoru k vysočině Chuchelské a naproti k vysočině Divčich Hradu. Patrné 

 náleží malebná skála Branická, též z peckovitého vápence složená, k tomu samému souvrství, které 

 dle silnice mezi Červeným Mlýnem a Vyskočilkou leží. Zde pozorujeme stopy ohromných převratů. 

 Pokud peckovitý vápenec panuje, leží vrstvy na sobě bez patrných ohybů (vyjmouc skálu u vchodu 

 do Hlubočepského oudolí), ale jak mile za opuštěnou vyzděnou vápenicí naproti Bráníku tmavější 

 odrůda vápence lesklým stvrdlým dehtem potažená v leuších vrstvách panovati počíná, spatříme nej- 

 podivnější úkazy pravěkého převratu. V divokých oklikách tlačí se vrstvy k sobě, vystupujíce 

 v ostrých úhlech dolů nahoru , a tvoříce kolmé tmavošedé skály, až se konečně n probořeného vá- 

 penného lomu, který se dle čisté sloje vápenné kosmo nahoru táhne, směr a úpad vrstev opět vy- 

 rovnává (viz přiloženou tabuli IX). Pak se táhne opět spoře porostlá a jednotvárně zvětralým ka- 

 mením pdkrytá stráň, složená ze střídajících se vrstev břidlice a nečistého vápence, až přejde v černé 

 tenkolupenné kamení, v němž leží jednotlivé koule vápenné , a konečné balvanovitým zelenokamenem 

 se ukončí, který u Vyskočilky mohutnou sloj na břidličuatém vápnitém kameni tvoří. Jaká byla 

 příčina těchto převratu? Již pohled ua skálu samu vede nás k tomu, že zde musil panovati ohrom- 

 ný tlak, který vápenné vrstvy ještě měkké se strany stlačil a do podivného nynějšího uloženi 

 vpravil. Možno, že zelenokámeu, o němž se zeměznalci domýšlejí, že jest horninou plntonskou, totiž 

 žhavé ze země vystouplou , příčinou tohoto tlaku byl , ale pak se nevysvětlí , proč vrstvy blíž u ze- 

 lenokamcnu ležící také převráceny nebyly. Mámef zde před sebou hádanku , o jejíž rozluštění po- 

 zději se pokusíme. Ostatně chová v sobě vápenec, jmenovitě blíž zelenokamenn v přikré rokli mnoho 

 pamětihodných skamenělin, zvláště rovné ua komory rozdělené Orthocery , náležející k třídě oněch 

 mořských zvířat, která nám dávají sepii. 



Vápenec tvoří zde, jak již podotknuto, kolmé stěny a jenom sporá prsC mohla se na jednot- 

 livých tarasech a skulinách usaditi. Proto chybí zde také všechno stromoví, ha i keře, tím více 

 ale usadily se zde nízké rostliny, sporé sice ale v překvapující rozmanitosti. Ve vlhčích škuliuách 

 nalezneme zde opět slizký Nostoc s přechody do CoUemy, z mechů objeví se nám nizounké porůzné 

 druhy z rodu Racomitrium, Grimmia a Orthothrichum. 5Iezi tím pozorujeme jako růže rozložené 

 listy tučného Sempervivum, též Sedům acre, sexangulare a album, kteréžto poslední ale teprva pou- 

 pata nese ; hustými chloupky porostlá odrůda vonného Thymus serpyllum potahuje svými zarudlými 

 květy zemnaté skuliny a porůznu vyskytuje se Lotus coruiculatus a Medicas^o minima. Také ně- 

 kolik druhů trav zapouští své kořeny do rozsedlin skalních, jmenovitě Bromus moliis , Festnca pal- 

 lesceus a ovina, Koeleria cristata, Meiica ciliata, které ua přícestní rostlinstvo upomínají, tak jako 

 Alyssum calycinum, nioutanum, Erysimum crepidofolium, Cerastlum arvense a vul^atum. K vlastní 

 akalni květeně náleží ale pěkná Asperula cynanchlca a Sílené Otiles. Kde se na skále na vodorov- 

 ných tarasech více země nahromadilo, červená se v hustých záhonech Geranium sanguineum, a ua 

 takových místech spatřuje se též ozdoba květeny Pražské, Iris bohemica, jakož i Centaurea montana. 

 Od silnice až k temenu skály vystupuje Heseda lutea a luteola , jakož i Salvia verticillata a pra- 

 tensis, porůznu pak zdobí jednotlivá místa Oxytropís pillosa, jedna z předvoje jižnější Flory. 



Mineme shořený lom a velikolepou skálu zelenokamenn z části z miskovitých koulí slože- 

 ného, v jehož rokli Biscutella laevigata, Cytisus blQorus a Asparagus se pozoruje, vstoupíme do 

 Malé Chuchle, v ovocném háji ukryté. Z obezděné studánky prýští se zde pramen čerstvé studené 

 vody , Jíž se v koupelích používá, a nad lázeňským hostincem vyzdvihuje se háj ku parku podobný, 

 na jehož konci nad kolmon zelenokameiinou skálou již z daleka obnovený kostelík se bělá. Jižní 

 strana a dolejší kraj lesnaté stráně jest pokryt vinohradem. Stráň tato skládá se v hořejší polovici 

 ze zelenokamenn, v dolejší ale z vrstev břidličnatých vápnem promíchaných, z větší pak části jest 

 potažena úroduou prstí. Rostlinstvo jest zde nad míru bujné. Stromoví obsahuje hlavně oba naše 



