228'' 



O z r ů s t u bylin. 



Od Julia Sasa. 



U. 



O některých houbách : 1. Hormiscium vini. Kvasnice. 

 3. Penicillium glaucum. Plíseň. 



3. Amanita muscaria. Muchomůrka. 



4. Tuber melanosporum. Homolika, tartofle. 



1. Kvasnice. V jednom z předešlých článků, v rozmluvách o zrůstu bylin, 

 vynasnažil jsem se, uvésti čtenáře na slanoviště, odkud by jednotlivé okresy vědeckého 

 rostlinosloví přehlédnouti mohl, aniž se sám dlouho v okresech samých procházeti nemusil. 

 Úloha naše, pojmouti rostliny v povstávání jejich a stopovati proměny, jimž v běhu svého 

 zrůstu podléhají, nedá se lépe vyplniti, leč na cestě, na kterou před několika desíti- 

 letími ukázal geniální Oken, totiž pokračovati od jednoduchého k složenému a výklad 

 tohoto stavěti na výklad úkazů jednoduchých. 



V oboru rostlinstva podává nám přede vším bohatá třída hub dostatečných pří- 

 kladů, na nichž výjevy zrůstu v nejjednodušším způsobu pozorovati můžeme; nebot 

 ústrojí některých hub jest tak jednoduché, že z ničeho jiného se neskládá, leč z jediné 

 buňky. V ohledu tom uvádíme kvasnice piva a vína. Ona kalná látka, která se z 

 kvasících se tekutin vytvořuje a kvasnicemi nazývá, skládá se totiž z nesčíslného množství 

 malých hub, povstávajících a rozmnožujících se v tekutině. V rostlinosloví nazývá se 

 tato kvasní houba Hormiscium. 



Původ těchto hub jest následující : 



Postaví-li se vytlačená šfáva vinných hroznů, nebo odvar sladu, nebo šfávnalá 

 látka ovocní z jablek, hrušek atd. na teplé místo, počne taková tekutina se kvasiti, 

 totiž v líh a uhličnatku se rozkládati. Již v nevykvašené šfávě vinné pozorují se po- 

 mocí velmi silného drobnohledu jednotlivá přemalinká zrníčka, která patrně pocházejí z 

 obsahu buněk vinných hroznů. Snad si zpomene čtenář na ona zrníčka, o nichž jsme 

 v předešlém článku vyložili, že se nalézají ve všech buňkách rostlin a že se vyznamenávají 

 dusíkem (Tab. 7. Fig. 4. a). Tato tak nazvaná proteinová zrníčka zdají se to býti, z 

 nichžto v kvasící se vinné šfávě kvasné houby povstávají. Průměr těchto zrníček obnáší 

 '/3000 — */iono čárky, pročež určité pozorování jich velmi nesnadné jest. Tato zrníčka 

 pak zvětšují se přede vším a obdržují u vnitř malou prohlubeň, která ale není vzduchem, 

 nýbrž dusíkovou tekutinou naplněna. Tato dutinka roste, až se konečně zrníčko v malý 

 měcliýřek promění. Tento měchýřek čili tato původní buňka jest právě kvasná houba, 

 která se jen až k jisté míře, totiž až k '/go — '/„g^ čárky zvětšuje. (Tab. 10. Fig. 1. a). 

 Měchýřek sám jest čirý, totiž bez barvy, a skládá se z látky docela stejné s klova- 

 tinou Gummi arabicum ; jeho obsah ale jest tekutina na dusík bohatá. Tím jest tvo- 

 ření jednoduché kvasné houby ukončeno. Ale houba nezůstane na tomto stupni státi, 

 nýbrž rozmnožuje se neustále, tak že za několik duí nesmírný počet potomstva, mnoho 



