255 



hraJy nasadil. To učlulv v brzKém čase se přesvědčil, že žížal den ode dne méně. salátu, kapusty 

 a jiných rostlin ale tím více na záhonech bylo "). 



Nápodobným způsobem 1 já ve své zahradě krtkům nemálo přeju, a dle starého přísloví : 

 Všeho moc škodí! jen tenkráte jich trochu, a sice zvláště jen ukolo pařišté, kde podrývání 

 půdy mnohou drahou a pracnou snahu kazí, vychytati dávám, přesvědčen jsa, že v pařišti a v po- 

 boční půdě, častokráte přehazované a přesývané , bez toho jen velmi malá část žížal se vynachází. 



Co zde nyní o zahradách podotknuto bylo, to též i o polích ouplnou svou platnost má a 

 snadno dokázáno býti může. 



Tu však mnohé hlasy ozývati se slyším: kčemu ale na lukách krtků potřebí? — 

 a těm budiž následovní odpověď: 



Když louka dlouho loukou jest, pak v stínu husté trávy vzduch zpodní půdu lučebním způ- 

 sobem zúrodúovati nemůže. Taková půda povždy jen skrovné vzrůst luční píce podporuje, a to tím skrov- 

 něji, čím více následkem toho mech neb chmerek mezi travou se upíná. Tu se říká, že louka již 

 zastarala. — Posypávání tak zastaralé lonky popelem a a:ypsem, neboli polévanou hnojnon stavou ovšem 

 mech hubí a vzrůst píce podporuje. To vše ale přiltš mnoho práce a nákladu stojí, a jen s vrchu, 

 tedy jen polovičně ončinkuje, mnohem více ale by ončiukovalo, kdyby zpodní půda převrstvena a 

 vzduchem, totiž uhlíkem, vodíkem, kyslíkem a dusíkem nalézajícím se v něm, zourodněua byla. 



K docílení toho posledního oučinku moudří a opatrní hospodářové, když z mechu na louce se 

 množícího neouroduost zpodní půdy pozorují, louku přeorat, pohuojit a několik let po sobě obilím 

 poset, neb zeleninami posázet, a pak opět do zourodnéné půdy senné trnsky, dětel a jiná travní 

 semena zavláčet dávají, aby se tím způsobem zase dobré luční píce pro dobytek dodělali. To ale 

 jest velmi pracné, nákladné a jen tam možné, kde žádného rozvodněni nebývá. Kde říční neb 

 rybniční voda často na luka vystupuje, tam orání luk rádno není, poněvadž půda, orbou zkypřena, 

 často a lehce by odploula. 



Tu tedy opatrnost a nčenost hospodářova nic nespomáhá, a takové lonky v nížinách všecky by 

 zastarat, ano i přestarat musely, kdyby příroda zahálela a vlastních přiměřených prostředků sobě nehleděla. 

 Tyto prostředky jsou, že krtky do luk nasadila, aby všecko jinak nemožné zprostředkovali a na- 

 pravili. Krtkové tedy dle poukazu přírody dnes zde, zítra jinde, a tak den ode dne a rok od 

 roku semotam louku podrývají a zpodní neonrodnou neboli mrtvou půdu na hromádky ven vyvrhují, 

 až asi za 10 neb nejdéle za 20 let celá půda mírným způsobem převrstvena, vzduchu přístupna a 

 tím samým patřičné zourodněua se stane. Žádné rozvodněni tak povolnému přeorávání louky neškodí. 



Ze půda od krtků na Inkách nahromaděná vzduchem náležitě se na.syti a vzrůst rostlin ne- 

 málo urychluje, chytří zahradníci již dávno vypátrali, neboť ji po lukách sbírají a do květinových 

 hrnků, zvláště aby lialkám, jak se často stává, kořínky nepodhnívaly, dávají. 



Tak velká ončinnost přírody mnohým hospodářům ani nenapadne, aniž sobě při tom pomyslí, 

 že jim nic více na práci nezůstává, než toliko krtčí hromádky častokráte rozhrabat, aby kosa při 

 sekáni sena mnoho kazů netrpěla. Tuto nepatrnou práci při tak velmi užitečně činnosti přírody 

 každý hospodář mile rád vždy podniknout, a při tom zcela ujištěn býti může, že obyčejně i příroda 

 hojnost svých vlastních prostředků má, aby počet krtků, jako všech jiných neřestí, kdyby přílišným 

 se rozmnožováním škodili, umírnila, čehož patrný důkaz na příklad i na housenkách a plžích máme, 

 ješto vloni největší snahou lidskou sotva k přemožení byli, a letos sami od sebe skoro vesměs zmizely. 



Docela tedy přesvědčeni jsouce, že každý i nejmenší tvor, a pročež i také krtek, své veliké 

 povinnosti v přírodě vykonávati musí, nebroďme proti přírodě a nehubrae ve své ueprozřetelnosti 

 příliš neboli bez příčiny to, co ona tak přívětivě nám k patrnému užitku ustanovila. — Pročež 

 ledy dobročinné přírodě : Sláva ! — a krtkům na lukách užitečným dle možnosti : Pardon ! - 



•) prcdliaziijc se krtkům, že rostliny ožlrají, ale to jost pouhá pomluva. Jako ovce nežere maso, nezivi se krtek 

 rostlinaiul. U kořena nalézá so práv6 jenom proto hojně, že lam škodné pomlravy a žížaly nalézá, kteréž roslliny 

 l,ui,( Pozn. redakce. 



