259 



innožovánírn celé útesy *), ba v Tichém oceánu dlouhé řady ostrovů, kokosovými palmami 

 zarostlých. V podmořských roklinách a propastech vyzdvihují se pralesy ohromných 

 chaluh (Lacrocyslis comosa) až na 300 stř. dlouhých, jejichž olivově zelená barva nád- 

 herně se liší od rudých korálů. 



Podobné rostliny**) bujní ve všech mořích, brzo v jemných skupeninách ine- 

 chovilých, brzo v skupeninách trávnatých se širokými služkovitými listy. Jedny podo- 

 bají se k provaziim, druhé k tenounkým vláknům. Ba i podoby palem , sosen , jahloňfl 

 opakují se v podmořských lesích v obrovském jakož i v nejmenším rozměru. Veliké 

 vzduchem naplněné měchýře na větvích iiraislěné, jimiž se chaluhy na hladině udržuji, 

 podobají se k ovoci, a rozmanitá barvitost s odstíny zelenými, modrými, žlutými, hně- 

 dými zvyšuje pestrý pohled v lakové míře, v jaké se ani na květinách pevné země 

 nespatřuje. 



V otevřeném moři pokrývají plynoucí chaluhy ohromné prostranství, tvoří tam 

 takřka nesmírné louky. Největší taková chaluhová louka nalézá se v Atlantském oceánu 

 mezi Azorskými ostrovy a Brásilií a nazývá se jezero Sargasové. Skládá se celé 

 z plynoucích chaluh (Sargassum vulgare), jež mořské proudy a bouře od břehů od- 

 trhly a do širého moře zanesly. Kolumbus ploul čtrnácte dní tímto chaluhovým 

 mořem, které šestkráte větší prostoru zaujímá, nežli celé Němeclio. Chaluhové sku- 

 peniny netvoří zde ale souvislou spoustu, nýbrž rozpadávají se v čelné ostrovy. Také 

 jinde v otevřeném moři a na nejkolmějších březích vyskytují se chaluhy , zakotvené 

 svými drápovitými kořeny až na dně, dosahujíce na tisíc střevíců délky. Bujným zrů- 

 stem jejich zdobí se propasti horalových útesů v Jižním oceánu, jakož i kolmé stěny 

 ledových ostrovů na severu. 



Ohromný a rozmanitý jest život v moři , v divoké směsi se jevící, jako před 

 dávnými věky, když pevnina naše se tvořila. Ohlídneme-!i se však blíže po podstatě 

 tvorů mořských, shledáme pouze bezkvěté rostliny a nedokonalé živočichy s nejjedno- 

 duššími ústroji, často pouhé sliznaté kavaly, často více z kamenné nežli ze zvířecí 

 látky složené, jež živící moře pestrými barvami zdobí a v ohromnou hmotu zvětšuje. 

 Mořští raci zastupují tam jedině u vělším počtu třídu členovců , na pevnině tak rozma- 

 nitě a četně vyvinutou, a stoji daleko za mravenci a včelami, uměleckýiji pudem vy- 

 značenými. Z obratlovců nalézáme zde pouze velikou třídu nějných luhotvarných ryb, 

 žraloky tupě hltavé, a jiné příšerné podoby s hnusně šedou až i skvoucí se barvou. 

 Ohromní mořšlí ještěrové již dávno vyhynuli, a jenom nemotorné želvy a některé ha- 

 dovité tvory zastupují třídu plazů. Mořští pláci živící se mořskými tvory uhnizdují se 

 na pevné zemi (rackové již v Cechách) a ponořuji se jen do vln, aby slřelhbitě rybu 

 nějakou ulovili. Ssavci mořští, k rybájn podobní, velryby a tuleni, jsou jenom v skrov- 

 ném počtu zastoupeni. Zkratka, spatřujeme při vší hmotné velikosti a barevné nád- 

 heře jenom nevyvinutá těla, jako při tvorech vymřelých a zahynulých, jejichž zbytky ve 

 vrstvách z pramore usazených se objevují. 



V jak jiné míře jevi se život na kraji našich rybníků, v potocích a pramenech. 

 Zde není žádných nestvůr, které by koupajícího se pohltily nebo lodi převrhly, nanejvýš 



•) Viz cláuek : O vlivu uejmeiLsich tvoru iih vylvořell! sC vrstev zemskycli. 

 "•) O nichž Inde pojeduáiio zvláště v následujícím čísle. 



17» 



