271 



že polypové útesy čas od času bouří a odlivem odkryté měkkýcli polypů se zbavují a na 

 svém povrchu rozkotanými úlomky lastur a jiných zvířat se pokryji, načež pak oučinkein 

 tropického slunce vápenným tmelem se rychle spojí a stvrdnou, až konečně útes nad 

 moře vyniká a na suchu zíistane. Proudy mořskými nebo ptactvem zanášejí se pak se- 

 mena rostlin na tyto útesy, z čehož na počátku sporé, později ale bujnější rostlinstvo, 

 ba i stromy se vyvinou, zvláště kokosové palmy. Člověku připravují se tak nové byty. 

 Jakkoliv tento výklad přirozeným se býti zdá , připouští předce mnoho námitek a ne- 

 potvrzuje se zkušeností. Nedá se pochopiti, jak se v bouřném moři látka usadili a pevně 

 spojiti může, tak aby útes nad moře vynikl; ještě méně dá se vysvětliti, jak se lag-uny 

 nejenom docela doplniti, nýbrž i do znamenité výšky 'vyzdvihnouti mohou. Zde dostačuje 

 jenom vystupování a propadávání. 



Kde se vystupování velmi zponenáhla dělo , zachovaly ostrovy více nebo méně 

 svou původní podobu. Nápadný příklad poskytuje 300 střevíců vysoký ostrov Manaja, 

 jeden z Cookových ostrovů , na kterém se dosavad pohárovilá prohlubeň předešlé la- 

 guny pozoruje. V nejvíce pádech nestalo se vyzdvižení tak jednostejně, nýbrž jako při 

 sopečních převratech vůbec bouřně, po jednotlivých rázech nestejně , čímž se předešlá 

 poloha mnohonásobně změnila a tvářnost celku zrušila. Patrné důkazy toho vyskytují se 

 již četně. Na mnohých ostrovech nalezly se korálové útesy znamenité výšky, kde se 

 nižádným způsobem utvořiti nemohly. Na Nikobárských ostrovech nalezl je Rink u pro- 

 střed země třidcet a šedesát střevíců nad mořem; ještě výše nalezly se u vnitř Timoru, 

 sv. Mauricia a jinde, a sice dílem ve své přirozené poloze v dlouhých tarasech s kol- 

 mými úpady. Na Islc dc France nalezl Quoy a Gaimard mohutné vrstvy korálové mezi 

 lávou, z části docela obalené. Však i poznenáhlé vyzdvihování celých korálových ostrovů 

 se vyskytlo. Dle Darwina dá se několik pásem vyzdvižených , střídajících se s pásmy 

 propadlými vypátrati; onano bohatá na pobřežní útesy bez atolů a s četnými sopečnými 

 výrobky, tato s četnjmi atoly bez pobřežních útesů. Takové propadlé pásmo nalézá se 

 v Jižním oceánu, kde jest nesčíslné množství atolů. Ostrovy Sundové a ostrovy Indi- 

 ckého oceánu východně od Bengalska ležící vystupují, ale Malcdivy a Lakadivy propa- 

 dávají se, jak četné jejich atoly ukazují. Madagaskar ale a východní břeh Afriky zdají 

 se opět vystupovali. Vidíme tedy, jak se pásma vyzdvižená a propadlá střídají a vzá- 

 jemně vyminují. 



Poznali jsme z toho všeho, jací malí nepatrní tvorové svým nesnuVným vyvinutím 

 sami sebou v příznivých poměrech oučastniti se mohou v proměně povrchu zemského, 

 u vyzdvihování mořského dna, v rozšiřování ostrovů, vystavování útesů, uchylování moř- 

 ských proudů ; jak mohou celé vrstvy skládati a ve spojení se sopečnými pochody celým 

 ostrovům původ dáti. Poznáváme z toho, že skrovný život polypú nicméně pi-cdce k nej- 

 znamenitějším činnostem zemním připočísti se musí. 



A nejenom v nynější přírodě jeví se tvořící činnost polypú. Tím samým způ- 

 sobem , ba ještě ve vělší míře dělo se totéž dávno v pravěku. Třída polypů jest ve 

 všech vrstvách země, od nejstarších vrstev, v nichž se skameněliny objevují (v útvaru 

 silurském) až do nejnovějších Iřetihorních , v rozličných tvarech a však nejvíce 

 vymřelých druhů zastoupena. Nejvíce převládaly ale takové tvary, které útesy netvoři, 

 jako nynější naši polypové; v jednom útvaru ale, totiž v jurovém a v novější třetí- 

 horní době litavského vápna (Leithakalk) vyvinuly se taktéž v ohromném množství a 

 tvořily celé útesy. Ve vrstvách těchto poznávají se tytéž zvláštnosti, oo na útesech 



