273 



2 slzni (III. V. 22.), 



2 jařmové (I. — V. 21.), 



6 žuchvových s 28 zuby (I, —V. 16. 17.*) 18.), 



2 kosti patrové (II. 19.), 



2 křidélkové (11. VI. 20.) a 



1 kost podjazytni (26.). 

 Všecky tyto kosli podávám k lyhřejšímu a pohodlnému poznáni vyobrazené vo 

 svých pomčrech a svém spojeni (I. II. III. IV, V. VI.), též každou zvlášf, ne ale všech 

 obé plochy, totiž vnilrni a zevnitřní, poněvadž doufám, že každý, komu na tom záleženo, 

 skutečné kosti sobě zaopatři, aby se přesvědčil o celé tvářnosti povrchů obojích. 



By ale výkresy i k takovým popisíim iilavy králičí se hodily , které v jiné řeči 

 psány jsou, by také ten , kdož naši řeč mateřskou nezná, při pohledu na tyto kůstky i 

 jména jejich poznal, připojil jsem pojmenování latinské a k nalezení jednotlivých kostí 

 použil jsem cifer arabských, k výkresům ale římských. 



Dle tohoto vyobrazení hlavy králičí každý snadno se znáti naučí kosti všech ssav- 

 čích hlav, lak že nikdo není nucen zaopatřiti si právě hlavu králičí, nýbrž kteréhokoliv 

 ssavce, k. p. selátka, jehnfite, psa, kočky a jiných. Hlavy zvířat oněch, která nejídáme, 

 dají se jen dobře uvařit, aby maso a kůže je potahující a chrupka je svazující změkly. 

 Byla-li by viitiě nesoleného masa někomu nepříjemná, jako miiě, dá se tomu snadno 

 vyhověli. Čím mladšího zvířete se k této zábavě použije, tím lépe; neb čím starší tím 

 více kostí jest dohromady srostlých a počet jejich se ledy menší, tak že lebka starého 

 ssavce skoro jen jednu host činí , což se u pláků již v jejich prvníra sláří stává — 

 rybí hlava ale, třeba nejstarší, dá se na ranoho dílů rozděliti; ssavci tedy, žijíce takřka 

 pod ptáky a nad rybami dají se v lom ohledu v prvním svém věku k rybám, a v po- 

 sledním zase ku ptákům porovnati. Tímto chci vzbudili myšlénku, která je základ všeho 

 badání a vši zábavy, myšlénku k porovnávání nejen zvířat rozličných mezi sebou, ale 

 i k porovnávání rozličného stái'i toho samého zvířete 



Zbavi>še jsme hlavu kůže, masa (svalů) a t. d. všimněme si ji v celosti se všech 

 stran I. II. III., abychom poznali spojení kostí jednotlivých. Jest ona složena z kosti 

 lebečních, tcliž těch, které dohromady dutinu lebeční čili moskovnu činí; ostatní kosli 

 Se jmenují obličejní. 



Dle zvyku anatomického bych měl každou jednotlivou kost podrobně popsati, zdá 

 se mi to býti ale trochu nudné na zábavu, chci lo tedy jen zběžně učiniti. Tím doufám 

 více dosáhnouti, neb každý bude sám pozoren, každý bude sám anatomicky mysliti. 

 Chci jen podotknouti, že se musí zřetel bráti přede vším na lo, s kterými jinými kostmi 

 každá kost sousedi ; že dále musíme si všimnouti obou povrchů, vnitřního a zevnitřního ; 

 krajů, zdali jsou rovné, zoubkované neb jinak tvořené; uhlů, jejich počtu a tvářnosti; 

 výrostků, slouží-li jak obyčejně k připevnění svalů a svazů aneb ne ; hřebenů, jsou-Ii 

 tupé neb ostré; brázdiček, direk, jimiž jdou nervy a žíly a I. d. 



Zde poskytuje porovnávání mladého zvířete se starším mnohou zábavu. Každý se 

 přesvědčí, že k. p. výrostků v pozdějším věku přibývá jak na počet tak i na délku a 

 šířku, neb jinak se živí, jinak se pohybuje zvíře mladé , jinak staré ; dle toho slouží 

 svaly a dle toho se musejí celé kosti a jejich výrostky měnili ; lak k. p. svaly kusadel 

 v nejprvnějším věku málo činnosti vyvinují, budou ledy slabé a výrostky, ku kterým se 



*) Na výkr. IH. amvleni na místě 17 polužeuo rislo !9. 



18 



