275 



Díly kloubní (6) podobají se u králíka poněkud k dragounské přilbici. Na po- 

 vrchu zevnitřním spatřuje se násadec kloubní , cbrupkou povlečený a hlavu s prvním 

 obratlem spojující. Mimo ten násadec nalézá se ještě jeden , hrdelní nazván, který u 

 králíka jen tenounký, u mnohých ssavcil ale, k. p. u prasete, valně vyvinut jest. 



Ses'toupením těchto člyr kostí, s výminkou šupiny u některých ssavců (4), po- 

 vstane díra míchová čili týlní veliká, kteroužto mícha, tepny obratlové a svazy, kost 

 týlní k obratlům přitužující, vycházejí. Všecky čtyry kosti srostou časně v jednu, kte- 

 rážto se spojuje : s kostí mezitemenní (I. lil. VI. 3.), s oběma kostmi temenními (I. III. 

 V. 2.), s oběma šupinami skráňovými (I. — V. 9.), s oběma kostmi skalnými (I. — IV. VI. 

 H.), s kostmi bubínkovými (I. — IV. VI. 10.) a s kostí klínovou zadní (II. IV. VI. 7.). 



(11. IV. VI. 7. a 8.) Kost klínová (os sphenoideum) leží u prostřed dna lebečního 

 a skládá se ze dvou dílů, u málo ssavců a pozdě srůstajících, ze zadního (7., os sphe- 

 noideum poslerius) a z předního (8., os sph. anterius). 



Staří si ji představovali co letavý hmyz a odtud pochází, že její prostřední a 

 silnější čásf tělem, a široké tenounké výrostky křídly nazývali , což se podnes udrželo. 



Zadní díl (7), ležící za kostí zpodinovou (5) a před patrovou (II. VI. 19.), má dvoje 

 křidla; velká čili horní jmenují se křídla skráíiová; malá čili zpodní křidélka patrová. 

 Každé toto křidélko skládá se z dvou listů ku předu se spojujících, kost patrovou (19) 

 mezi sebe beroucích a do zadu se rozkládajících. Zevnitřní díl vyniká ze zpodního dílu 

 povrchu zevnitřního křídel velkých, vnitřní ze strany těla. Tyto lístky vnitřní vždy s kostí 

 klínovou nesrostou, a pokládají se pak co vlastní kosti, co 



(II. VI. 20.) kosti křidélkové (ossa pterygoidea). Obě jsou výrostkem háčkovilým 

 opatřeny, který se ale pro svou slabost rád ulamuje. Že ale k tvoření moskovny nepři- 

 spívají, počítají se ke kostem obličejovým. 



Přední kost klínová (8) leží před síťkovou (IV. V. 15.) a nad patrovou (19), má 

 laké dvoje křídla, ale rovnovážná, ježto jmenují se očnicová, nebof tvoří vnitřní stěnu 

 očnice. Zde se nacházejí dvě často v jednu (jako u králíka) splývající díry, kterou nerv 

 zrakový prochází. Obě kosti klínové se spojují : mezi sebou, pak s kostí sítkovou (IV. 



V. 15.), s kostmi slzními (III. V. 22.), s hořejší čelistí (I. — V. 16.), s kostmi čel- 

 ními (I. III. V. 1.), s šupinami skráňovými (I. — V. 9.), s kostmi skalnými (I. — IV. 



VI. 11.), s kostmi bubínkovými (I. — IV. VI. 10.), s kostí zpodinovou (II. IV. VI. 5.), 

 s kostmi křidélkovými (H. VI. 20.) a s kostmi patrovými (II. VI. 19.). 



Kosti skráňové (ossa temporalia) leží po obou stranách lebky a rozstupují se ve 

 tři díly: 



(I. — V. 9.) díl šupinový čili šupina skráňová (squarama temporalis), 



(I. — IV. VI. 10.) díl bubínkový (os tympanicum), 



(I. — IV. VI. 11.) díl skalný (os petrosum). 



U některých ssavců je ještě čtvrtý díl soscovitý (os masloideum) , který někdy 

 schází, nejčastěji ale se skalnou kosti srůstá. 



Šupina (9) nesroste skoro nikdy s ostatními díly, je široká, ale tenounká sko- 

 řápka. Na povrchu zevnitřním má násadec jařmový, ven a ku předu čnějící, pod je- 

 hožto kořenem se nachází jáma kloubová dolejší čeUsti (III. 18.). Mimo ten má šupina 

 ještě jeden již podotknutý výrůstek, který na kosti skalné spočívá a s výrostkem kosti 

 temenní (2) se kříží. 



Díl bubínkový (10} a skalný (11) jsou kosti silné ale duté, chovajíce v snbr 



18* 



