282 



ninu způsobiti. Zatím toto ubývám od rovnika až k točnám není tak pravidelné, jak by 

 se mělo očekávati; nebof místní vlivy jsou tak četné a oučinné, že téměř nemožno jest 

 naznačiti čárami ona místa , která mají stejnou mnohost deště do roka, jakož se to 

 stalo při teplotě. 



Takový místní vliv především vykonávají blízké moře, veliká jezera a široké řeky, 

 které výparu vždy novou látku podávajíce udržují povětří vždy u větší vlhkosti. 



Působení této příčiny jest vůbec známé a tak znamenité, že následky její jsou 

 opravdu podivuhodné. Z té příčiny má Anglicko více deště, nežli by na jeho severní 

 polohu náleželo ; z té samé příčiny obnášejí sraženiny na přímořích mnohem více nežli 

 na středozemí. 



Také působí na mnohost deště povaha půdy a její vzdělanost, jmenovitě ale les- 

 natost krajiny. Kde větry vlají přes horké písčité roviny, tam stává se vzduch sušším, 

 mraky se rozplývají, horká půda zdá se odstrkovati déšf. Nad lesinami zas vítr snadno 

 se nasytí, spoje s vlastni vlhkostí i vláhu lesního vzduchu, tvoří se mraky anebo shu- 

 šfují se a deštěm se vyprazdňují. Podobně jako lesy působí též hory znamenitě na 

 mnohost deště. Proto více naprchne v Alpách nežli v rovinách jim na sever ba i na 

 jih ležících. 



Až posud přijali jsme v úvahách svých za hlavní páku teplotu , a proměny 

 její vytkli jsme za hlavní příčiny úkazů v povětří, z nichž vyvozovali jsme rozmanité 

 poměry větrů a sraženin ; avšak i naopak oba tyto hlavní úkazy zase znamenitě pů- 

 sobí na běh teploty a přede vším na její nepravidelnost. Toto působení bude před- 

 mětem úvahy naší v příštím článku. 



Dodatek k životopisu Kašpara hraběte Šternberka. 

 Úplný seznam jeho spisů. 

 ') Botanische E.xkursion nach der Kaiserklause in Oberbaiern (v H o p p e' s Botan. Ta- 



schenbuch. Regensburg 1803. Str. 209.) 

 O Uiber eine ástige Varietát der Heritiera anthericoides Schrankii (v Botan. Zeitung. 



Regensburg. 1. ročník 1802. Str. 83—96.) 

 '} Galvanische Versuche in manchcn Krankheiten u. s. w. Regensburg 1803. (134 



str. v 8.) 

 O Bemerkungen uber die von Faujas de St. Fond beschriebcnen fossilen Pflanzen. 



(Bot. Zeit., ročník 1804. Str. 49 a t. d.) 

 '■) Zwej Schreiben aus Bassano in Oberitalien ddto. 8. und 30. Mai 1804 (lamže str. 



161., 202., 225., 363., 368.) 

 ') Notice sur les analogues des plantes fossiles. (V Annales de Museum national 



ďhistoire naturelle. Paris 1804 Tom. V. str. 462 — 470.) 

 ') Botanische Ausflůge in die Rhatischen Alpen (v Hoppe's bot. Taschenb. fiir 1804, 



str. 65 a t. d.). 

 ') Bemerkungen iiber die von den Mitgliedern der bot. Ges. aus Tranguebar erhaltenen 



Pflanzen (lamže str. 192 a t. d.). 

 ') Zwei Schreiben an Prof. Duval ddto. Winterberg und Prag (bot. Zeit. Jahrg. 1805, 



str. 289 a 321 a t. d.). 



