chyby nosem do lebky a páteře vlila, kdežto předtím již mozek a mícha kanstickými prostředky 

 z těchto míst odstraněny býti musily. Ale lučební povaha upotřebené pryskyřice, jakož i způsob, ja- 

 kýmž se zhotovovala a k potřebám obracovala, jsou docela neznámy. Vše k lomu ukazuje, že jen 

 nevýslovná pečlivost, upomínajici na umělecký pud mnohých zvířat, takových výsledků docíliti mohla 

 Byt se obyčej balsamováuí iHké u jiných národů , jako u Peruáníi a Guauchů, nacházel a snad vý- 

 sledkem náboženských názorů býval, předce dosvědčuje více nežli tisícileté trvání tohoto obyčeje, 

 že byl snad předce něčím jiuýni, nežli Um, co ujui nazýváme obyčejem. Ony pyramidy, katakomby 

 a tyto nesčíslné mumie, jaká to uesmirná zbytečná práce ! Tyto véci rovnají se spise k pracně 

 sneseným hromadám mravenců a termitů, práce tyto připomínají ne tak pilnost snažnou a užitečnou 

 národu civilisovaných, nýbrž spíše bezvědomou rtMnost včel. Z jakých příčin tak těžko se poznává 

 povaha starých Egypfauú '! proč se nám napořád ještě jejich zřízení tajné býti vidi ? Snad to spo- 

 léhá na témž základě, kterýž nám činění zvířat divné a nevýstižné představuje. Zakládá-li se 

 svoboda duševní vedle výroku jistého velikého filosola právě na tom, že všichni pomysiové jistou sou- 

 měrnosti v duši uloženi jsou, zajisté tu památky nejstarších národů skrovných jenom svědectví o této 

 duševní svobodě poskytují : nýbrž dosvědčuji, že průchodem mnoha tisíciletí napořád táž myšlénka 

 v hlavách takového národu panovala, podobně k oněm napořád stejným účinkům všech pokolení zví- 

 řecích jednoho rodu. Bezpečně trval obyčej halsamování za mnohá století ; tomu nasvědčuje nejenom 

 dějepis, nýbrž i ono nesčíslné množství mumíí, kteréž dosud v katakombách se nalézají, ačkoli podle 

 udání pocestných Arabové prý své strážní ohně mumiemi (pryskyřicí napuštěnými) udržují. Ano i 

 v katakombách samých časem mamie samy od sebe se zapalují, odkud potom veliké zpustošení po 

 oněch starých kryptách vzniká. 



Návěsti O přirodovědtjckýcli knihách. 



Pravé vyšel a v knihkupectví Calvovském se vydává první svazek od nás již v čísle 5. to- 

 hoto časopisu předběžně oznámeného Fryčova 



Přírodopisu evropského placiva : 



Obsahujef svazek ten čtyry tabule, z nichž na první vyobrazeni jsou ptákové supovití , na 

 druhé a třetí praví sokolové, a na čtvrté také již krahujec a kukačka. Každá tabule tištěna jest 

 deseti kameny, totiž pro každou barvu jedním, a poněvadž vzaty jsou k tomu barvy olejové, má 

 každý takový obraz cenu olejové malby. Použito jest k tomu papíru silného, který, jsa desetkráte 

 lisem protažen, téměř uezrnšitelnosli nabyl. 



Podotknouti při tom potřebí, že v díle pana Fryče ptáci ne všude přísné podle vědecké sou- 

 stavy sestaveni budou, nýbrž více podle podobnosti barev, což usnadňuje technické vyvedení prac- 

 ného barvotisku. To jest jmenovitě příčinou, proč dostalo se kukačce místo mezi sokoly, a z té po- 

 dobnosti v barvě vysvětluje se také domnění obecného lidu našeho, že kukačka časem proměňuje 

 se v poštolku. 



Ke druhému svazku, s jehož vydáním dle možnosti bude pospíšeno, připojen bude text, a sice 

 v jazykn českém, německém a francouzském 



Oznamujíce vzácné toto dílo nadějného našeho mladého krajana nemůžeme než s chloubou 

 zmíniti se o výtečném vyvedení obrazti, kteréžto vyšedše z lithograiické dílny pana Habla mistrov- 

 ským vyvedením svým dosahují všeho, seč jeuoni jest uměni kamenopisné, 



S druhé pak strany veledůležitým zjevením jest spis ten v literatuře naší, jakožto nový důkaz 

 jejího vždy většího se emancipování od pouhého dilletautismu. Spis len má totiž objektivní cenu vě- 

 deckou a vyhovuje opravdové potřebě cítěné ve světě učeném. 



KvĚfiia slovenská, čili opis cšech na Slocensku dico rosloucich a mnohých zahradních 

 zrosllin. Sepsal a vydal Dr. Gust. Reuss. V Báňské Bystřici Í853. Tiskem 

 Františka Lorbeera. Cena 3 zt. sir. 



Spis tento vyniká netoliko bohatostí svého obsahu, nýbrž i uspořádaností jak vnitřní tak ze- 

 vnitřní, tak že netoliko literatura naše českoslovanská jim opravdově jest obohacena, nýbrž i věda 

 sama rozšířena. Těšímef pak se tomuto pěknému plodu slovenské literární činnosti tím více , čím 

 vzácnějším úkazem jest na oné, posud bohužel vždy ještě valně zanedbané půdě našeho kmene. 

 Kýž by vůbec snaha vědecká většího rozšířeni získala n naších bratrů Slováků, neboť jenom » ní 

 gpočívá spása ! 



Tisk'?m B y d i- i eh a R o h 1 í č k a v Prn z. ■ 1 « .' ? . 



