297 



Samostatnost jednotlivých řáslí jest u řas jeden z nejpodstatnCjších znaků a ob- 

 jevuje se u nich vůbec, kdežto u rostlin vyšších jenom porůznu a íásteíně se jeví. 



Spirogyra. 



Poznali jsme na příkladu právě uvedeném, jak zelený povlak vlhkých předmětů 

 v krásné vláknité řasy a shluky měchýřové vyrůsti může, uloží-li se do vody. Taktéž 

 nalézáme ve volné přírodě krásnější a složenější řasy jenom ve vodě, kdežto řasy na 

 vzduchu umístěné jenom částečně se vyvinují. Každého jara a zvláště v letošním roce, 

 kterýž pro svou deštivost tolik řas vyvinul, pokrývá se voda ve struhách nebo v tiše 

 plynoucích potocích a v rybnících hustým tkanivem zelených jemných vláken, zpočátku 

 pod vodou ukrytých a jako jasnozelená obláčka nad tmavým dnem se vznášejících, jož 

 ale první teplé sluneční dni vyloudí nahoru na povrch , načež mnohé vzdušní bubliny 

 z nich do výšky vystupují a brzo celá hladina hustým zeleným povlakem se pokryje, 

 v němž se tisíce malých ráčků (Gammarus), červíků a larv hemží, nebt)f zelená tato 

 pokrývka jest rejdištěm nejbujnějšího života ve vodě. 



Pokrývka tato jest v rozličných krajinách a vodách složena z rozličných vláken 

 rasových, náležiíjícich k všelijakým druhům. Vybereme si zde jednu z nejkrásnějších 

 řas a podrobíme ji bližšímu zpytování. 



Jest to rod Spirogyra, který sice několik druhů obsahuje, které ale všechny 

 poněkud sobě podobny jsou, tak že se velmi nesnadno rozeznati dají. 



Také zde musíme drobnohled na pomoc bráti, ačkoliv jednotlivé rostlinky již 

 pouhým okem pozorovati se dají. V době nejlepšího vyvinutí jejich, asi v červnu a čer- 

 venci, objevuje vlákno Spirogyry, že jest složeno z množství po sobě následujících 

 vaků, z nichž každý buňku představuje. 



Budova těchto buněk jest mnohem složenější, nežli u buněk obyčejných. Vak se 

 totiž vytvořuje dvěma blánkami (Fig, 6. a), z nichž zevnitřní jest průhledná, dosti tlustá 

 a tak křehká, že se snadno přelomí, když se Spirogyra násilně ohne. U vnitř leží 

 ztésna druhá blána a jest tak tenká, že se dá jen tím poznali, když se vlákno jodovým 

 roztokem ovlhčí, načež se scvrkne, od zevnitřní blány odloupl a co kolem do kola uza- 

 vřený vak představí. Blána tato jest onou podstatnou částí buňky, kterou jsme v prvním 

 pojednáni o zrůstu bylin co prvotní čili primordialní vak naznačili. Obé tyto blánliy 

 nalézají se na této řase v každém stupni života, ale uvnitř v primordialním vaku ob- 

 jevuje se část, která svou neustálou proměnou životní činnost rostliny prozrazuje. Ve 

 vláknech docela vyvinutých představuje tato část krásně zelené pásmo s nepravidelně 

 vyřezanými kraji a táhne se šroubovitě podle vnitřních stěn buněk (Fig. 5.). Látka to- 

 hoto pásma jest zvláštní pryskyřnatá hmota, souhlasující s tou, která listům a stvolům 

 rostlin zelenou barvu dává a v podobě zelených zrnek v buňkách jejich obsažena jest. 

 V látce šroubového pásma objevují se zrna rozličné velikosti, čímž se ozdobnost pásma 

 ještě zvětšuje. Bezpochyby jsou tato zrna polotekulý škrob, nebof jodovým roztokem 

 zmodrají docela (Fig. 5. h). Mimo to jest v buňkách řasy této ještě čtvrtá část ob- 

 sažena, k jejimuž vyskoumání již od mnoha let ostrými drobnohledy se pracuje, totiž 

 jádro buněčné čili tak nazvaný cytoblast, jejž jsme již dříve co podstatnou část rostlinné 

 buňky skoro u všech rostlin popsali , který ale zde u Spirogyry svou velikostí a zvláštní 

 podobou vyniká. Uprostřed v tekutině buňky plove totiž měchýřek se zrnem u vnitř, 



