301 



ledy v semenní buňky (Fig. 8. c). Pak se olnvre jamka a semena jakož i vlákna vy- 

 stoupí ven, aby se klíčila. KlíCení semena chaluhového zakládá se prostě v lom, že se 

 semenní buiiky dělením na všechny sírany rozmnožují. Po nějakém čase má maloční 

 buiika již podobu hruškovitého tělesa, v němž se množství čtverhranných , na rozích 

 okulacených buněk nalézá (Fig. ll.J, ostatně ale žádného rozdílu mezi zevnitřními 

 a vnitřními buíikami není. Buňky v tomto hruškovitém tělese podobají se docela buňkám 

 rodu Protococcus a rozmnožují se také jako tyto dle všech směrů. Teprva později začínají 

 se vnitřní buňky natahovati a proměňují se v článkovitá vlákna, zrovna tak jako při 

 vytvoření rodu Stygeoclonium, jejž několik řad buněk (Protococcus) předchází, nežli se 

 ve vlákna vyvinou. 



Vidíme i z toho, že také při chaluhách, ačkoliv dosti složené ústrojí mají, jed- 

 nollivé části od sebe poněkud nezávislé jsou, ovšem méně, nežli u rodu Stygeoclonium 

 a Spirogyra. Jako u rodu Stygeoclonium první buňky i v prostoře odděleny jsou a každá 

 nezřídka svou zvláštní řadu proměn probíhá, a jako u Spirogyry každá buňka semena 

 vytvořili mťižc, nechf si jakákoliv buňka v sousedství jest, tak i v chaluze rostou bu- 

 něčná vlákna takřka samostatně vedle sebe, rozvětvují a splétají se v plstnaté tkanivo, 

 v němž pak semena povstávají. Tím zpilsobem neroste žádná vyšší rostlina, nýbrž u těch 

 již panují určité zákony při umístění jednotlivých ústrojů. 



Všeobecné poznamenání. 

 Rasy (Algae) tvoří jako houby velmi četný řád rostlin, které všude, kde do- 

 statečné vlhko se nalézá, povstávají. Dle zpiisobu vlhkosti, dle osvětlení, dle předmětů, 

 na nichž rostou, a jiných okolností jsou ovšem tvary řas rozličné. Z jara potahují vlhké 

 kůry stromů a kameny jemným zeleným povlakem, jehož hlavní podstata jest Proto- 

 coccus ; vlhké zdi a skály obdržují slizké kůžičky , které se z Gloiocapsy skládají, 

 v čisté vodě potoků rostou zase jiné řasy, jukož i v blátě struh nebo v bahně stoja- 

 tých vod. Také na sněžných polích nejvyšších hor vyskytují se tyto rostlinky a barví 

 tam sníh červeně , též pod zemí se nalézají, nejpřiměřenější stanoviště jejich jest ale 

 more, kdežto se v největší rozmanitosti a velikosti vyvinují. Kdekoliv tedy se vyskytují, 

 musí co hlavní podmínka jejich života nalézati se voda , bud v malé míře na vlhkých 

 předmětech, kdežto pak jenom malé řasy povstanou , anebo co tekutá a stojatá, kdežto 

 veliké řasy se objevují. V této výmince života jejich spočívá hlavní rozdíl jejich od 

 hub, které sice také vlhko milují, ale nikdy ve vodě samé nerostou, aspoň v ní semena 

 nevytvořují; a lak nazvané vodní houby mohou se lepším právem k řasám připočísti. 

 Houby požadují mimo to půdu s hnijícími látkami, řasy milují ale čistou vodu, nebot 

 řasy, které v shnilé vodě rostou, ztrácejí svou barvu, stávají se houbovitými a nazývají 

 se proto vodní houby. Ostatně není tak snadno, pokaždé houby a řasy rozeznati. Nej- 

 menší druhy obou těchto řádů jsou lak malé, že malá okolnost dostačí , aby se bud 

 k jednomu nebo druhému připočtly. V obou řádech jeví se nejjednodušší druhy bud 

 jenom co okrouhlé buňky nebo článkovitá vlákna; botanikové pak připočítávají buňky se 

 zeleným obsahem k řasám, s bezbarevným nebo hnědým obsahem k houbám. Ale také 

 řasy dokonaleji vyvinuté mají znamenitou podobnost s dokonalými houbami. Poznali 

 jsme, že podstatným složivem hub jest článkovitá vlákno; to samé poznali jsme také 

 při chaluze. Viděli jsme, že jak houby lak i chaluhy jsou shluky článkovitých vláken, 

 které jednak v plísnilých, jinak v rasových nitkách samostatně vystupují. V čem leží 



