302 



ledy rozdíl mezi pravými řasami a iioubami ? Dílem v složivu samém, dílem v uspořádání 

 jejich k celku; obě ale tyto okolnosti závisí od bydliště, kde se rostlina vyvinuje. 

 Článkovité vlákno řasy roste ve vodě, a přijímá tedy potravu se všech stran stejně, 

 na jednotlivých místech nemohou se tedy žádné protivy vyvinouti a všechny buňky zů- 

 stanou stejné. Kde se rasová vlákna v jedno těleso spojí, objeví se sice rozdíl mezi 

 vnitřními a zevnitřními buňkami, ale buňky zůstanou v celku předce ty samy. Proto se 

 nemohou u řas žádné pravé kořeny vyvinouti, poněvadž oba konce stejným způsobem 

 vodou obklopeny jsou. 



Houby ale povstávají na suché nebo vlhké zemi, nikdy ve vodě, jeden konec 

 zůstane v zemi, druhý vyzdvihuje se do výšky, oba musejí tedy rozličné látky do 

 sebe přijímati a proto se musí také rozdíl v jejich podobě objeviti, jak to nejdoko- 

 naleji spatřujeme na houbách, kde více vláken dohromady sestupuje, nebof klobouk 

 nad zemí, v němž se semena vyvinují, vypadá docela jinak , nežli vláknité tkanivo 

 pod zemí, z něhož houba vyrůstá. Řasa výše vyvinutá jest vždy vodou proniknula, 

 houba ale vzduchem; buňka rasová má vždy silný obal, buňka houbová ale slabý. 

 Ještě větší rozdíl jest v obsahu buněk ; řasy totiž vždycky obsahují v sobě škrob, 

 houby ale nikdy. Na to má patrně živení se jejich největšího vlivu. Řasy živí se pod 

 vodou hlavně uhlíkem a vodou , houby ale potřebují také dusičnaté látky. Uhlo- 

 vodičné sloučeniny dávají v řasách původ škrobu, který oučinkováním světla v zelené 

 barvivo (Chlorophyll) se proměňuje a řasám tuto barvu dává; u hub zamezuje dusík 

 vytvoření škrobu a tedy i zelené barvy, a činí hmotu jejich k masu podobnější. Na 

 hnijících a tmavých místech povstávají tedy jenom plísně a houby; ktlyž ale látka do- 

 konale vyhnije a voda se učistí, zahynou plísně a houby a na jejich místě objeví se 

 veselá zeleň řas. Má-Ii tedy voda již velikého vlivu na tvar a látku hub a řas, jeví 

 se ještě větší oučinek její na jejich vyvinutí. 



Poněvadž se u hub rozdílnost a vzájemná odvislost jeví mezi jednotlivými 

 částmi , nemůže každá část ten samý úřad vykonávali , a tedy nemůže z každé časli 

 houby nová houba povstati. Jinak jest u řas, kdežto každá buňka samostatný život má, 

 anaf jako každá jiná kolkolem vodou obklopena jest. Nejnápadnější přiklad podává Pro- 

 tococcus, ale také ve vyšších řasách může se každá buňka v novou samostatnou rost- 

 linu vyvinouti. Kutzing pozoroval na několika chaluhách, jak nová rostlina vyvinula se 

 buď z buňky korové buď z článkovitých vláken jamek, kiležlo jich několik dohromady 

 srostlo a novou chaluhu vytvořilo. Naopak může se pak také několik jednoduchých bu- 

 něk v jednu rostlinu spojiti, jak jsme na Gloiocapse viděli. Něco podobného spatřil jsem 

 na vláknech rodu Stygeoclonium. Pět takových vláken přilnulo k sobě a obaly jejich 

 z části splynuly. Zelený obsah buněk vstoupil do vzájemného oučinkování, uspořádal se 

 dle jistého zákonu a tak se vytvořila nová řasa, ačkoliv na místech, kde vlákna nespo- 

 jená zůstala, každé vlákno své předešlé vlastnosti podrželo. — 



Co se bydliště řas týká, zdají se jenom jedné všeobecné a stálé výmince pod- 

 léhali , totiž přítomnosli vody, všechny ostatní výminky mohou se měnili. Nejjednodušší 

 řasy obývají nejenom v každé kalužině, která po dešti zůstává, nýbrž i v stojatých a te- 

 kutých vodách, ba i v horkých vřídlech, jakož i na sněžních polích nejvyšších hor, na- 

 lézají se ve sladkých vodách pevniny a v slaných vodách oceánu. Ale vždy povstávají 

 podle rozličných okolností rozličné druhy , anaf zvláštní podoba řas od těchto okol- 

 ností závisí. 



