303 



Poněvadž nemůžeme známost jednotlivých těchto druhň předpokládali, uvedeme 

 raději to, co duchaplný jeden Francouz, Lamouroux, o vzájemném poměru bydliště 

 k tvaru řas vykládá. 



„Rasy mají tak jako kvetoucí rostliny svá střední bydliště, kde jisté druhy pře- 

 vládati se zdají, dílem ve shluku několika rodťi nebo několika druhů. Jak mile se vzda- 

 lujeme od místa , kde tyto rody nebo druhy ve vší své kráse a rozmanitosti vyvinuly 

 jsou, ztrácí podoba jejich zponenáhla několik znaků, vyvinují se přechody do jiných, 

 až se konečně docela ztratí a nové tvary je zastoupí. Můžeme tvrditi , že mořské 

 rostliny u jižní Ameriky jiné jsou, nežli u břehů Afriky a Evropy, a že výminky velmi 

 zřídka se objevují. Středozemní moře má své zvláštní rostlinstvo, které se až do Čer- 

 ného moře prostírá, a předce liší se rostliny z přístavu Alexandrinského skoro docela 

 od rostlin syrského pobřeží, nebo od rostlin Suezských, aíkoliv vzdálenost značná není." 

 Jesti to zvláštností řas, že na místech, kde se objevují, obyčejně nesčíslné 

 množství toho samého druhu se vyskytuje, což s jejich maličkostí a rychlým rozmno- 

 žováním souvisí. Proto bývají stojaté vody často celé zelené, ačkoliv jednotlivé řasy 

 pouhým okem ani rozeznati se nedají. V oceánu tvoří chaluhy, někdy na několik set 

 střevíců dlouhé, celé pralesy, nesmírné louky, tak že se i na všeobecných mapách, 

 jako celé země, poznamenali dají. Také v pravěkém moři, z něhož se vrstvy nynější 

 pevniny usadily, musily řasy již u velikém množství se objevovati, nebof při vší své 

 měkkosti objevují se řasy v zřetelných a nezřetelných stopách již v nejstarších vrstvách 

 země, v útvaru silurském, a vyskytují se hojně v novějších mořských usazeninách. Jeden 

 oddíl z nich, který jako Protococfus z jediné buňky se skládá, ale do obalu svého 

 křemen přijímá a tím větší pevnosti a vytrvalosti nabývá, patrně oučastňuje se u vytvá- 

 ření kůry zemské. Jest to onen oddíl řas, které se nyní pod jménem Diatoma- 

 ceae uvádějí, a které až do nejnovější doby za nálevníky považovány byly. Podoba 

 těchto řas jest přerozmanitá, ale vždy skoro mathematicky pravidelná. Rozmnožování 

 děje se též dělením, což se velmi rychle vykonává, tak že za krátko jediná řasa mi- 

 liony potomků počítá. Ze všech řas jsou tyto křemeníte rostlinky nejhojnější. Kdekoliv 

 po řasách pátráme, nalézáme je ; v každé vodě, ve vlhké zemi, na květinových hrncích 

 v každém žlabu, okapu, v potocích, řekách, v moři, zkrátka všude kde voda a křemen 

 se nalézají. Jeden z nejobyčejnějších tvarů jest lodička (Navicula, Fig-. 13. ej, která 

 obyčejně s četnými společníky v jediném průhledném obalu (a) se vyskytuje. Fio-. i2. 

 představuje jednotlivou lodičku se svými příčnými rýhami. Jiný velmi obecný rod jest 

 Cocconema (Fig. 16), který na jednom konci tuhou látku vypocuje (c) a pak na ní 

 jako na větvi sedí. Když se řasa lato děli (b), vytvoii si každá polovička svou větev. 

 Fig. 14. představuje rod Ecliinella, který se tak jako předešlý na vlákna řas usazuje 

 a jako cizopasník někdy celá je potahuje. Jiný tvar obecný, Galionella, představuje 

 nám Fig. 15. Vyloží se na jiném místě, jak důležitého vlivu malinké tylo tvory na 

 tvoření se vrstev mají, prozatím budiž jenom podotknuto, že u nás v Čechách na Kůč- 

 linské hoře nedaleko Bíliny celé vrstvy drobivého kamení, k broušení upotřebovaného, 

 tvoří, jakož i v bahništi u Františkových lázní v nesmírném množství se vyvinují. Kře- 

 menité shluky v křídových vrstvách a v třetihorních útvarech skládají se obyčejně též 

 ze slepených obalů takovýchto křemenitých řas, — 



O soustavě řas nedá se mnoho říci, poněvadž se v tom ohledu dosaváde jenom 

 nepodařené pokusy staly. Příčina leží hlavně v nedokonalé známosti jejich. Nebof 



