305 



jako stříbrné listí hnědé haluzí tíží. Když sněhová vrstva pestrou nádheru luk zahladí 

 a jako na vždy druhdy rozkošnou pláň v jednotvárnou pustou rovinu promění, oživuje 

 se obraznost opět v rozsochatém labyrintu kmenů a větví, upomínaje nás mimovolné na 

 blahou dobu, kde opět všechno zeleným rouchem ozdobeno bude. Ještě dříve, nežli 

 jest poražen, osekán a do krovu sruben, již nás chrání strom lesní před větry a bouří. 

 Což divu, když divochové s tou ochranou se spokojují a vzdělaní potomkové jejich pak 

 u vděčné upomíuce oblouky svých chrámů dle podoby lesních stromů a větví klenou 

 a kamenným listím zdobí. A kdyby někdo všechny pověsti a báje národů proskoumal, 

 všude vstříc mu vstoupí les v mohutné síle ; v lese a u pramenův z něho se řinoucích 

 jest pravý domov poesie, a nejpůvabnější víly byly v temném lese zrozeny. Kouzelné 

 působení lesa na člověka vtisklo se hluboko ve mrav, zvyk a vzdělání národů. Dle 

 vzoru přírody své země, byla-li mohutná a velebná, nebo nuzná a jednotvárná, vy- 

 tvořil se i umělecký vkus obyvatelů. Každý" snadno uzná, že řecký chrám nepřísluší do 

 lesa borového aniž gotická katedrále do háje palmového, v němžto mešita zajisté půvabně 

 stojí. To samé cítili též národové, když způsoby svého stavení si ustanovovali a dle 

 vzoru okolní přírody zřizovali. 



Ačkoli však není úlohou přírodoskumce zpytovati, proč a kterak příroda na mysl 

 lidskou působí, leží předce v oboru skoumání jeho, aby pozoroval rozličné změny v pří- 

 rodě, při čemž mimovolné i rozličný oučinek těchto změn na lidskou mysl pozornost 

 jeho vzbuzuje. I jeho mysli dotýká se půvabnost lesa, on ale nesmí přestati na neur- 

 čitém libocitu, nýbrž úlohou jeho jest, skoumati a popisovati les v rozličných pásmech 

 světa, nakresliti způsoby zrůstu jednotlivých stromů, vypátrati podmínky a potřeby roz- 

 ličných lesů, totiž poměry tepla, světla a půdy, a vyložiti vzájemnost mezi rostlinstvem 

 lesním a těmito poměry. 



Obral jsem si zde za úlohu, vylíčiti rozličnou povahu lesů na zemi ve všeobec- 

 ných obrysech. Rozličná povaha lesů ve všelikých krajinách země představuje takřka 

 kostru zeměpisu rostlin, poněvadž nápadná jejich rozdílnost i méně cvičenému a pozor- 

 nému v oči bíti musí. Není potřebí vykládati, že tato rozličnost lesů hlavně od pro- 

 měny teploty závisí, nebof skutečně dá se průměrní teplota jisté země z rostlin jejích 

 skoro dokonaleji poznati, nežli na teploměru. Kdo vystoupil na vysoké pohoří, spatřil 

 v jisté výšce jenom zakrnělou křovinu, jako v severních krajinách ; zde i tam leží sníh 

 po větší díl roku, a jenom nuzné břízy a kosodřevina se daří. Nejsurovějšímu lodníku 

 nápadné jsou palmy, které u přístavů jižních moří pozoruje; plodiny, které obchodem 

 k nám přicházejí, a květiny, které si do svých sklenníků nasazujeme, vzbuzují v nás 

 aspoň slabé představení o rostlinstvu zemí, z nichžto pocházejí. 



Všechna tato pozorováni jsou v zeměpisu rozličně sebrána a uspořádána, a celé 

 rostlinstvo rozvrhuje se tam na jednotlivé obory a pásma, z nichžto každé svůj zvláštní 

 ráz má. Obory tyto mění se nejenom dle zeměpisné šířky od severu k jihu, nýbrž 

 také dle zeměpisné délky od západu k východu, tak že netoliko dle teploty, nýbrž také 

 dle jiných okolností ráz rostlinstva se mění. 



Již v malém oboru své vlasti pozorujeme všude, že se lesní stromoví mění, jak 

 mile se půda nějakým způsobem zjinačí, anebo les ke zvláštním účelům nasadí. Nalé- 

 záme u nás skoro všecko stromoví střední a severní Evropy, ovšem podle půdy a les- 

 nické potřeby na rozličných stanovištích. 



20 



