320 



Když se rozedni, táhne rijnl jelen se svon tlupou, kterou buď před sebou žene neb po straně 

 klusaje (troUend) pozoruje, do lesa, málo kdy se ale na tom miste složí, kde se laně re dne zdržuji. 

 Ob}'(:ejuě ani nedoprovází sré milostnlce až k tomu místu, a složi se u větši neb menší vzdálenosti 

 samotný v houští , aby si tam odpočinul. K večeru ale vyhledá opět tlupu, a zvěstuje jí obyčejně 

 svou přítomnost hlasitým řijeuim. Je-11 tlupa četná, tedy zůstane jelen u ni po celý čas říjeni : ji- 

 nak ale opustí ji po dosáhnuti svého cíle, a vyhledá si pak čelnější tlupa. Jenom slabí jeleni táhnou 

 po celý čas říjení s jednou neb více laněmi, a skládají se na tom místě, kde se laně nacházejí. 



V čas říje se zvláště silní jeleni velmi málo paství, a od toho a od pokládání a říjení velmi 

 slábnou, tak že ku konci říje nenalézáme v nich žádné běli (bělí, Feist) aniž loje. Jak výpar tak 1 zvě- 

 řina jejich zavání v tom čase kuzlovinou. Srs( pod břichem zčerná, snad od semátka, což se nazývá 

 říjní spála (Brunstbrand), a také na naběhlém krku prodlouží se jim srs( patrně. Silný říjní jelen 

 vypadá odvážlivě a zpurné, a není tak plachý jak obyčejně. Uzří-U na blízka silného soka, tedy 

 předními břhy zem tepe, parohama o větvě tluče, i zdá se ho tak srdnatě vyzývati k boji. V obo- 

 rách je takový jelen lidem, zvláště ženskému pohlaví, při potkáni nebezpečný. V lese, kde je zvěř 

 vysoká, velmi plachá, netřeba se ho báti. 



(Pokračování). 



Leiošni škůdce pšeniční, 

 V okolí Pražském vyskytl se letos, pouze jen v pšeničních polích, jeden druh hmyzu, který co 

 larva v podobě housenky (červa) velmi mnoho škody nadělal tím, že stéblo pšeničné hned od klasu 

 (kde od samičky uložen byl) dolů až ku prvnímu koléukn po délce rýhovitě vyžíral, čímž nejen 

 stéblo ale 1 klas samý zakrněl a buď hluchým se stal , anebo jen málo zrn zcvrklých obsahoval. 

 Larva tato bělavá jest dorostlá ke 2 '//" — 3'" zdélí, a zakuklí se v dolejší částce rýhy vyžrané 

 bez zámotku a bez svlékání kůže, an tato pouze ztuhne a pupě spolu za obal slouží. Právě v ten 

 čas, když pšenice dozrála, apozorněn na to panem F. Spatným, c. .k. sekretářem podkrajským, na- 

 lezl sem takový klas Již prvním pohledem tím značný, že byl kratčI a listem poševním prvního ko- 

 lénka stebelního dílem ještě aspoň dole obalen, tak že list tento daleko přes klas čněl. Odhrnuv tento 

 první list spatřil jsem na stéble v dolejší částce vyžrané rýhy upevněnou jasnohnědou, as 2'/j"' 

 dlouhou a V/" širokou pupu, z které se za několik dní vylíhl jeden druh mouchy zdélí 1 '/j'" (ni- 

 koli ale vosy, jak mylně od Dr. A. v Pražských novinách 6. 201 udáno), která dle Meigena k ro- 

 dině Chlorops a k druhu Chlorops laeta náleží. Jen to podotknouti třeba, že oči složené již 

 za živa jsou černé, nikoli ale zelenavé, a že chodidla předních noh zcela černé, a zadních obou ale 

 jen poslední články černé se spatřují. V rodině této nalézáme též jeden druh Chl. Frit, který ve 

 Švédsku v ječmenu podobnou zkázu tropí. An toliku příznivým počasím (vlhkým a vlažným) vyvinutí 

 takového hmyzu se daří, nestává prostředku, ochrániti obili před tak škodným hostem. Dr. K. Spol. 



Předběžné návěští. 

 Průvodce přírodopisný po okolí Pražském. 

 Aby se žádosti mnohých přátel přírodnických nauk vyhovělo, odhodlal jsem se, vydati k vý- 

 borné mapě okolí Pražského, vydané od Matice české, přírodopisného průvodce, jakožto rnkovět těm, 

 kteří na svých vycházkách v okolí Pražském s prospěchem pončiti se chtějí. Prozatím se musí tento 

 průvodce obmeziti pouze na poměry fysikalní, zeměznalecké a botanické. K tomu účelu bude po- 

 užito všeho, co v tom oboru známo jest ; mimo to podal p. M. Opiz velmi důkladný seznam rostlin 

 s jejich stanovišti, p. Dr. V. Kaneš měřil některé důležitější výšky a pracuje na výkladu pově- 

 trných poměrů, p. Purkyně mladší a p. Sax konali pak letos v mém průvodu po několik neděl 

 přírodozpytnou cestu, zvláště v tom záměru, aby se rozdělení rostlinstva dle povahy půdy blíže vy- 

 skoumalo. Doufám tím učiniti aspoů jakýsi počátek abširnějšiho popisu přírodopisných poměrů Cech. 



Jan Krejčí, 



Tiskem Bedřicha Rohlíčka v Praze 1853. 



