;]23 



jednotvárná beze všeho stromoví. Podle řek objevují se sice jcdnollivú doubiavy, 

 ostalnĎ ale jenom porůznu zvláštní háje planých jabloni a !u-uši. Husló keře planých 

 rílží a černého .bezu tvoří ostrovy ve vlajících obilních polích, a z těch vystupuje pak 

 obyčejně tmavé skupení ončch planých ovocných stromů. 



Fíivabné jsou háje v Ukrajině, jížlo dodávají zvláštní malebnosti. Háje tyto sklá- 

 dají se ze všech stromů; lípy, javory, duby, vysoké topoly, šedé osyky, olše, plané 

 jabloně, hruíe a břízy sloji malebně pohromadě a představují nejrozmanitější směs 

 vzrostu a barvitosti. Jen jeden strom chybí v celé Rusi, buk, ačkoliv ještě v Bukovině, 

 a zvláště na Karpatech , jakož i v Holšlýnsku a Dánsku, ba i v jižním Švédsku krásné 

 lesy tvoří. Snad jsou zimy východní Evropy příliš tuhé a zajisté mu vysoké teplo letní 

 nemůže nahraditi škodu, jakou trpí v zimních mrazech. Teprva v Krimu objevuje se 

 buk znova. Sibiř upo»n'ná svými lesy docela na severní Rusko, jenom že tam modřín 

 mnohem více převládá a celé lesy tvoři. 



Podobně jako v severním Rusku objevují se lesy v Švédsku a Norvéžsku, jen že 

 pro hornatější povahu krajiny sosnové lesy převládají a listnaté stromoví pouze na do- 

 liny se obmezuje. V střední Evropě panovaly původně listnaté stromy v nižších kra- 

 jinách. V Srbsku, ve Valašsku a v sousedních zemích pokrývají dosaváde buky a duby 

 veliké prostory, na Balkáně však, v jižní Krajině a v Chorvatsku přidružují se již také 

 jedlé kaštany a podobné jižnější stromy. Uhersko honosí se velikými doubravami, 

 a v Sedmihradsku a podél Tisy tvoří tis Cla-^us) celé lesy. Tento strom, který v ostatní 

 Evropě až na porůzné kmeny docela vyhynul, vyznamenává se zvláštním rázem. Čer- 

 vené kmeny jeho rozvětvují se rozmanitě, jeden nápodobňuje vlaskou pinii, druhý jedli, 

 a lřetí'by se niohl považovali podle rozvětvení za listnatý slrom, kdyby nebyl pokryt 

 tmavozelenými jedlovými listy. Však již zdaleka prozrazuje jistý šeromodrý stín, jenom 

 jižním sti'omům zvláštní, cizí našim krajinám povahu těchto lesů. Mohlo by se říci, že 

 tis mimo borovice jest jediný jehličnatý strom rovin; nebot druhdy byly Německo, 

 Francie, tak jako nyní ještě východní Evropa, listnatými lesy pokryty, a jenom na ho- 

 rách ukazovaly se jedle a smrky. Nyní ovšem mají Čechy a Německo nejvíce jenom 

 sosnové a borové lesy, a někteří dovozují z toho, že se listnaté lesy sosnovými zpone- 

 náhla potlačuji, ale příčina toho neleží v ničem jiném, než v lesním hospodái'stvi sa- 

 mém. V střední Evropě nemůže se již vůbec o přirozeném rozdělení lesů mluviti, jako 

 v Rusku, nebof dle potřeby a chuti statkářů a lesních úřadů sázejí se v lesích roz- 

 ličné , ba i americké slromy. Jenom na horách zachovává lesní příroda jakousi sa- 

 mostatnost, a ukazuje u výstupu od paly k temenu určité rozdělení. Na temeně 

 Sněžky nerostly by bez toho žádné duby, i kdyby je někdo tam vysázel. 



Nejnápadnější jest přechod od jednoho stromoví do d-ruhého na horách, které 

 děli střední Evropu od jižní, na Alpách, Balkánu a Pyrenejích. Vysloupí-li cestující 

 bukovými a jedlovými lesy severní sírany konečně na ledová temena těchto hor, a se- 

 stupuje-li na jižní straně dolů, spatří celou přírodu proměněnou. Ve výšce, kde u nás 

 buky rostou, vstoupí do stínu kaštanových lesů, a křovilé háje na oubočich horských 

 zdobí se slrumy u nás neznámými. Vstoupilí do lesů, jakýmiž dle svědectví starých 

 památek v dávnověkosli Itálie a Řecko se pokrývaly, až je hustě rozmnožená lidnatost 

 na hory obniezila. Z hájových keřů, které se s hor dolů táhnou, vystupují štíhlé manové 

 jcseny (Ornusj, z jara hustým bylým kvílím se pokrývající. Břečlan potahuje vysoké 

 skály, a v křovinách vino se plamínek ^ a zdivočelá réva. Vlaský jilm (Cellis) tvoři 



