331 



kteří skoumalelé za vajcCníky považují ; laktdž bylo prý pozorováno , že Foraminifera 

 živá mláďata rodí, a sice u velikém počtu, po slech najednou. Z okolnosti, že se 

 zkrátka pí-ed porodem jednolníci, v tvaru a velikosti poněkud rozliíní, spojují, uzavírá 

 Paul Gervais, jenž tento likaz za pojímání má, že zvířátka tato mají různé pohlaví. 

 Podohné výsledky podává laké skoumáni WiUiamsona. 



Mladí jednolníci maj_í bezproslrednií po svém narození velmi jednoduchou kula- 

 tou podobu těla , ncchf si podoba vyvinutého zvířátka jest jakákoliv. K první zá- 

 rodkové komůrce připojují se později dle zvláštních zákonů, o nichž se ještě zmíníme, 

 vždy nové komůrky, až zvíře dokonale vyvinuto jest. Jenom některé rody, jako n. p. 

 již podotknuté Orbiculiny a Ooliny, mají po celý život jedinou komůrku, které později 

 jen co do objemu j)řibývá. 



Z lěciito skrovných údajů o ústrojnosti Foraminifer můžeme snadno souditi, jak 

 nedokonalá a kusá naše známost v tom ohledu dosaváde jest a že skoro všechno teprv 

 budoucímu pátrání ponechali se musí. Rozeznání jednotlivých druhů a soustavné uspo- 

 řádání jich zakládá se dle toho pouze na podobě misek, jež k polypovým kmenům při- 

 rovnati můžeme. U skamenělých druhů platí to, jak se samo sebou rozumí, ještě u vělší 

 míře, a nebude tedy od místa, když zde pro zvláštní důležitost této části ještě něco 

 o skořápce podotknu. 



Skoiápka Foraminifer má velmi rozličnou podobu. O jednoduchém , takřka 

 zárodkovém tvaru jejím, jsem již mluvil. Mnohem častěji skládá se ale z většího nebo 

 menšího poctu komůrek, které se na povrchu hlubšími nebo mělčími, užšími nebo šir- 

 šími vlisky od sebe dělí. U vnitř souvisí všechny komůrky jedním nebo několika prů- 

 chody, tak že celá soustava komůrek tělem jediného zvířátka se vyplňuje. Komory, 

 a ledy i oddíly těla jimi obcjmuté, jsou vedle sebe vždy způsobem velmi pravidelným, 

 nialbematickým uspořádány, nový to důkaz znamenité pravidelnosti, od níž se příroda 

 i při vyvinování nejmenších tvorů neodchyluje. Na tomto rozličném uspořádáni komor 

 založil Orbigny svou důmyslnou soustavu, která dosavad plalnost má, poněvadž jiné 

 znaky rozdělovači až posud nejsou nalezeny, a při jednoduchosti a podobnosti ústrojí 

 sotva laké budoucně nalezeny budou. 



U jedné části Foraminifer stojí ^^komůrky kolmo nad sebou dle směru rovné, 

 nebo málo zahnuté osy. Jest to oddělení S I ich os I e gi a (jednořadých) Orbigny-ho 

 s rody: Nodosaria, Denlalina, Vaginulina atd. U jiných řídí se uspořádání komor dle 

 závilkové čáry, pii čemž obvody vzájemně se dotýkající buď v jedné ploše leží, nebo, 

 jako u hlemejždě, do výšky zavinuly jsou. Prvnější, jejichž skořápka má podobu čo- 

 čkovilou, na obou stranách stejnou, nazývá Orbigny Helicostegia nautiloidea. 

 druhé ale, s miskami věžitými, lichoslrannýnii, nazývá Helicostegia trochoidea- 

 U jiného oddílu, jako jsou Enallostegia (dvojřadé), slojí komůrky ve dvou souběžných 

 řadách, při čemž komůrky obou řad vzájemně se střídají. Ze spojeni těchto obou 

 posledních způsobů vychází oddělení Ent omostegia, když totiž obě souběžné řady 

 v závitku zatočeny jsou. Poslední řád Orbigny-ho obsahuje konečně takové misky, 

 u nichž komůrky dle 2, 3, 4 anebo 5 proti sobě postavených ploch kolem domyšlené 

 osy pravidelně rozestaveny jsou, při čemž každá komora celou výšku misky zaujímá, 

 otvory ale střídavě na hořejším a dolejším konci stojí. 



Mimo tyto hlavní tvary vyskytuje se ještě dosti značný počet přechodních tvarů, 

 které současně dva před tím podotknuté tvary v sobě spojují a přechody mezi nimi 



