333 



bigny-ho Zoophytes globuleux). Toto poslední domnění zdá se býti pravdě nejbližší, 

 poněvadž nálevníci nilídy nevylučují vápennou skořápku, nýbrž křemenitou. Nahé tvory, 

 které se též k Foraminiferům poíítají, bezpochyby k nim ani nenáležejí, nýbrž jsou 

 snad praví nálevníci. 



Největší díl Foraminifer může se svobodně pohybovati a jest volný, a však ne- 

 schází ani mezi dvojchlopnými měkkýši rodů, které se k jiným tělesům připojují a pak 

 dle povahy své podložky podobu své skořápky mění, jako n. p. Webbina, Placo- 

 psilina, Planorbulina, Truncatulina. 



Všechna žijí v moři. Rody, jež někteří k sladkovodním zvířatům připojovali, 

 rozeznávají se tak podstatně od mořských vápenných rodů, že se musí velmi pochybo- 

 vati, zdali vůbec k této třídě zvířat náležejí. 



Pofiet druhů dosaváde známých jest již velmi znamenitý; Orbigny cení počet 

 živých na 1000, ze skamenělých znám již sám více nežli 1700, a každým dnem ob- 

 jevují se nové tvary. 



Jako všemu ústrojnému živobytí ve směru k točnám rozmanitosti tvarové ubývá, 

 lak jest i s Foraminifery ; z uvedených 1000 druhů náleží asi 375 břehům tropického 

 moře; 350 druhů nalézá se v mořích mírného pásma, zvláště u veliké rozmanitosti 

 v Adriatickém moři; v studeném pásmu jest pouze 75 druhů známo. Docela ale nechybí 

 nikde, i v nejsevernějších šířkách objevily se stopy jejich. Pamětihodné jest rozšíření 

 některých druhů a pružné přilnutí jejich ke všem výminkám životním. Tak se k. p, 

 Polystomella crispa a j. ve všech skoro mořích objevují. Jako vodorovné jest 

 i kolmé rozšíření jejich velmi znamenité; sáhají totiž v moři do hloubek, kde polypové 

 již žili nemohou, což se ostatně ze skrovného rozměru jejich, velikému tlaku nepod- 

 léhajícího, vysvětliti dá. Živá Foraminifera vytáhla se z hloubek 90 provazců (sáhů). 

 Nejpamátnější jest nesmírné množství, v němž se rozmnožují a pohromadě žijí. Již 

 Bianclii-mu bylo známo, že na některých místech mořský písek až na třetinu a polovinu 

 z misek těchto zvířat se skládá. Shledalo se, že uncie (2 loty) písku z břehů ostrovů 

 Antillských asi 3,840,000 takových misek obsahuje, zajisté příklad to nesmírného vyvinutí 

 živočišného, za nímžlo nahromadění ostříc na podmořských skalách, mořských tulipánů 

 (Balanů) na útesech v oboru přívalu mořského utkvělých a co míra mořské hladiny po- 

 užívaných, daleko zůstávají. I v písčitých slapech, mořským vlnobitím utvořených, činí 

 misky Foraminifer nemalou část; taktéž se objevují u velikém množství v každém 

 mořském bahně. ■ Onyf tvoří ve spojení s křemenilými nálevníky písčité mělčiny, jimiž 

 se mořské přístavy zponenáhla vyplňují, mořské zálivy umělčují a konečně v pevnou 

 zem proměiíují. Bahno labské u Kuxhavu skládá se na % své hmoty z misek Forami- 

 nifer a křemenilých krunýřů jiných tvorů. Lefevre ukázal při měření hloubky pří- 

 stavu v Alexandrii, že při hloubce 35 stř. zanesení tohoto přístavu hlavně od zrůsta- 

 jícího množství Foraminifer pochází. 



Obdivujeme-li se již těmto velikolepým účinkům, které takřka před našima očima 

 těmito drobnohlednými zvířátky se dosahují, ustrneme věru nad úkazy, které se nám 

 při skoumání vrstev pozemských , v dřívějších dobách vytvořených, objeví. Známost 

 těchto úkazů, které nám patrně jeví mocnost malého tvorstva a vůčihledě nás o tom 

 přesvědčuje, že v přírodě není nic nepatrného, jesti vydobyta v nejnovější době a byla 

 připravena hlavně skoumáním slavného Ehrenberga. Počet Foraminifer , ve vrstvách 

 dávného věku uložených, jest věru nesmírný. Zvláště to platí o horninách oněch 



