335 



obsahuje tak veliké množství Foraminifer, zvláště z rodů Biloculiiia, Triloculina a Quin- 

 queloculina, že skoro celá hmota jeho, vyjmouc tmel více méně sporý, z nich se skládá. 



V krychlovém palci tohoto kamene počítá se jich asi 50.000, tedy v krychlovém metru 

 skoro 3000 milionfl, tedy třikrát více nežli obyvatelstvo celé země obnáší. Bez přehá- 

 nění může se tedy tvrditi, že celá Paříž z misek Foraminifer jest vystavěna. 



Připojím zde ku konci ještě králky přehled několika jiných okolností, které 

 k zdokonalení tohoto přehledu památných drobnohledných zvířat sloužiti mohou. 



Mezi čelnými Foraminifery vyskytuje se jeden rod, v nynějším tvorstvu docela 

 vyhynulý, kterýž v dřívějších časech, ba již v klassických dobách, svou podobou a hoj- 

 ností pozornost na sebe obracel. Již zcměpisci Slrabonovi byly nápadné skamenělé 

 zbytky nyní tak nazvaných Num ni ulitu, kteréž se v stavivu egyptských pyramid u ve- 

 likém množství vyskytovaly a jež Slrabo za skamenělé čočky, z potravy dělníků vytrou- 

 šené, považoval. Numniulity uchylují se dle svého ústrojí a dle své velikosti, která ne- 

 zřídka 1 '/,. palce přesahuje, od ostatních Foraminifer a počítají se tedy od některých 

 skouniatelů k jiné třídě zvířat; považuji se totiž za vnitřní kosti Vellel a Porpit, k Aka- 

 lefflm náležejícím. Ačkoliv tento náhled podstatného důvodu nemá, nevíme předce nic 

 jistého o pravé povaze těchto tvorů, o nichž zde jednati ani místa ani oučelu není. 

 Chci jenom zkrátka podotknouti o nesmírném množství těchto skamenělin a o ná- 

 ramném rozšířeni jejich ve třech dílech světa. Dle novějších zkušeností jsou pravé 

 Nummulity obmezeny skoro výhradně na jedno pásmo nejstaršího třetihorního útvaru, 

 které bud vápnitou bud písčitou povahu má a jméno num mulitových vrstev nese. 



V těchto vrstvách jsou nahromaděny po milionech a leží často tak zhusta, že celé mo- 

 hutné skály, vyjmouc látku je spojující, z nich výhradně se skládají. Toto nesmírné 

 množství vzroste ale k počtům lidským rozumem nevyčerpatelným, povážíme- li, že 

 nummulitové vrstvy náležejí k nejrozšířenějším na zemi. Od západního konce hor 

 Pyrenejských celými Alpami a Apenninami, severní Afrikou od Marokka až do Egypta, 

 malou Asií a Persii přes Bagdad až k břehům Indu, do Kabulu, Afghánistánu a Assamu, 

 tedy přes 25 stupňů šířky a skoro 100 stupňů délky táhnou se tyto nummulitové vrstvy 

 co široké pásmo, objevujíce všude ty samé horniny, všude ty samé skameněliny v ne- 

 smírném množství. Na severním oupadu Karpat, jakož na nejjižnějším konci v Kuči, 

 v západním Španělsku, v Marokku, ve východě na březích Bramapulry, všude nalézáme 

 ten samý druh Numniulitů v milionech, zajisté největší to příklad o rozšíření jednoho 

 útvaru a jednoho a téhož živočišního tvaru. Věda nemůže jiný stejný přiklad tomuto 

 po bok postavili. 



Tím jsem tedy, jak se domnívám, dostatečně ukázal i s ohledem na Foramini- 

 fera nynějšího a dávného tvorstva, že právě nejmenší, pouhým okem sotva viditelné 

 ústrojenstvo daleko převyšuje vyšší Ivory, nejenom co do počtu jediiolnílďi, nýbrž i co 

 do rozšíření , že svým nesmírným rozmnožováním znamenitě nahrazuje malý rozměr 

 jednotlivců, a že konečně předůležitý význam zemězpytní má a velmi podstatný vliv na 

 vytvoření se vrstev pozemských a na proměnu povrchu země naší. 



