351 



mickjm zpásobem znamenilě porosena, a obsahuje mnoho rudohnědých skvrn, ostře obmezených, tak že 

 se skntečně k slepenci podobá. Pod břidlici touto ležI mohutná sloj žlutošedé a žlutohnědé horniny 

 žiTCOvé, která v tuhém ži?covém těstě jednotlivá křemenová zrna obsahuje a dokonale s toa horninou 

 souhlasí, jižto Neumann pod jménem felsit popsal. Felsitová sloj tato pokrývá se opět porušenou, 

 k slepenci podobnou břidlici, která konečné na vysočině Horoměřické vodorovnými vrstvami pískovce 

 a opuky se kryje. 



Údoli Šárky jest v horninách těchto od Jenerálky až k Podbabě v celku die směrů vrstev 

 zaryto ; Felsit vychází pak pod ornicí ještě na několika místech ua den, jmenovitě n mlýna pod ko- 

 stelem sv. Matěje na skále Podbabské, provázen jsa zelenavou břidlicí a afauitem , který větší díl 

 Podbabské skály skládá. Též mandlovec objevuje se ještě na výšinách okolo sv, Matěje. Die toho jsou 

 tedy zeměznalecké poměry Šárky velezajímavé a náležejí k nejpoučlivějším místnostem okoli Pražského. 



V míře velikolepé objevuje údolí Vltavy uložení uejzpodnějších vrstev silurského útvaru. 

 Vltava, opouštějíc půvabnou kotlinu Pražskou, vstupuje u Podbaby do úzkého skalnatého údolí, které 

 teprva n Chvatěrub na pravém břehu do delty Labsko-Vltavské se otvírá. Železnice severní zarývá 

 le hluboko do kolmých skal levého břehu, až konečně u Kralup do pískovců uhelných a křídových 

 vstupuje. Směr vrstev běží vůbec od severovýchodu k jihozápadu, a lípad míří k jihovýchodu. Horniny 

 těchto vrstev jsou ale rozmanité. Břidlice, droba, afanit, porfyr, felsit, buližník střídají se mnoho- 

 násobně, a mohutné rozpnkliny naznačují přerušeni původního slohu. Upad jest sice v průměru pod 

 50°, ostatně ale má všechen možný liklon k obzoru. 



Hned za Podbabou naproti Podhoří vystupuje afanit a afanitová břidlice, střídajíc se s drobou 

 a felsltem. Afanit jest zde dosti zřetelně složen z tmavošedých, do zelena padajících jiuorazů, vylou- 

 čených z celislvé tmavozelené látky, k níž se křemen přiméšuje. Na skulinách pozoruje se někdy 

 hlacený vápenec a hnědek, onen v novějších, tento ve starších druzách , též se vyplňují rozsedliny 

 nezřídka nově utvořenou železnou rudou. Odtud až za Sedlec panuje zelenavá břidlice, nezřetelně 

 vrstevnatá. Kolmo na směr vrstevnatý táhnou se zárovně složni plochy, ua mnohých místech vyvinu- 

 tější nežli plochy vrstevné. Kosmo běží pak dlouhé rozsedliny , podle nichž vrstvy obyčejně pře- 

 hozeny jsou. I jinak pozornji se rozmanité nepravidelnosti v uložení, jmenovitě v úpadn vrstev, který 

 se někdy docela převrátí, ačkoliv směr se zachovává. V profilu objevuje se tedy t uloženi těchto 

 skal vlnitý výstup a úpad. 



V břidlicích těchto leži porůznu a podřízeně felsitové sloje, obsahující živcovou horninu, ze- 

 lenavě šedou, s vyloučenými křemennými zrniiy; sem tam se sporým kyzem. Tyto sloje leží jako 

 T Šárce zárovně s vrstvami břidlic a dají se na obou březích pozorovati, k. p. na kolmé skále za 

 Sedlcem u strážního domku na železnici ; ve velikolepé míře na skalách mezi Klecany a Husincem, 

 kdežto vystupuje dvojí felsit, jeden zelenavě šedý, druhý zažloutlý, a vyloučeným železitcem misty 

 zarudlý. Sloh těchto felsitových porfyrů jest balvanilý, ačkoliv zárovný se směrem vrstev ; u pro- 

 střed uěho pozorují je pak kusy okolní zelenavé břidlice s nezřetelnými kraji, a naopak se objevují 

 v břidlici kusy felsitu, jakoby z ní vyloučeny byly. Poměry tyto spatřují se též velmi zřetelně na 

 mohutné Libčické skále, která z veliké části felsitu zelenavě šedého se skládá, též na kolmých stě- 

 nách mezi Podmoráni a Letkami. Nejznamenitější porfyr objevuje se ale v háji u Dolan. Zde leží 

 -v břidlici zvláštní porfyr, . složený z celistvého šedého živcového těsta s vyloučenými křemennými zrny 

 a živcovými hlatěmi , až na půl palce dlouhými. Na povrchu skal jsou živcové hlati proměněny 

 T Kaolin, který se vodou snadno vyplakuje. Kamení obdržuje proto nezřídka povahu dirkoviton. 

 U Kralup konečně zapadává břidlice pod pískovec uhelný, kdežto již dříve na pravém břehu 

 n Chvatěrub břidlice pod uáplav Labsko-Vltavský se byla ukryla. Jan Krejci. 



O netnoci vinných hroznů a rev. 

 Již od několika let, skoro současně s nemocí zemáků, objevila se na vinohradech, jmenovitě 

 v jižnější Evropě zvláštní nemoc hroznů a zbudila všeobecnou pozornost nejenom vinařů a učenců, 



