356 



vádě se těží. Nepravidelným starším dolováním, jehožto pťisobením část sloje se za- 

 pálila, jest ale horniště z vělšího dílu pokaženo, tak že se nyní takřka jenom paběrkuje. 



Nepravidelné uložení zdejšího uhlí může míti trojí příčinu, bud násilné přerušení 

 slohu v pozdější době, bud původní nepravidelné uložení, bud oboje dohromady. Bez- 

 pochyby má toto poslední zde platnost. K násilnému pozdějšímu přerušení slohu chybí 

 zde plutonské horniny; docela původní nemůže ale nynější uložení také býti, poněvadž 

 uhelní vrstva místem kolmo stojí a v tom postavení vytvořiti se nemohla. 



Zdá se mně, že se uhlí zde i na jiných místech jako na tarasech dosti naklo- 

 něných tvořilo, které později z části se sesuly a nynější nepravidelné uložení způso- 

 bily. Docela vodorovné uložení původní látky nesmí se přijmouti, nebof jako se ny- 

 nější rostlinstvo dle výstupu půdy řídí a vysoko a nízko položené lesy tvoří, tak to 

 bylo bezpochyby i v pravěku, když lesy uhelných rostlin pobřežní krajiny moře nebo 

 ostro\'y jeho pokrývaly. 



Konečně zbývá ještě podotknouti malé uhelné horniště mezi myslivnou 

 Hanou a Chlumem u Rakovníka, kteréž pouze úzkým pruhem odděleno jest od 

 velikého horniště Rakovnického, a s ním s ohledem na horniny a uhlí souhlasí. Uhelná 

 vrstva, na 1" mocná, jest několika šachtami odkryta. 



Druhé hlavní horniště kamenného uhlí prostírá se u oupatí Krkonošských hor 

 a leží bezprostředně na prahorách, pokrývá se ale mohutnými vrstvami červeného pí- 

 skovce (útvaru Permského). 



Možná že vyplňuje útvar tento celou prohlubeň mezi prahorními hřbety v střed- 

 ních Čechách u Českého Brodu a Krkonošskými horami, nebol jak na jižní straně 

 u Českého Brodu a Černého Kostelce, tak i na severní straně u Trutnova a Náchoda 

 vycházejí sloje kamenného uhlí na den, kde se útvar bezprostředně na prahory ukládá. 



Větší část krajiny podotknuté jest ale pokryta novějšími vodorovnými vrstvami 

 křídového pískovce a opuky, a ani oudolí se tak hluboko nezarývají, aby se podložené 

 kamení odkrylo. Na místech ale, kde vrstvy křídové vrtáním proraženy jsou, k. p. 

 mezi Bydžovem a Josefovem, objevily se vezpod vždy vrstvy červeného pískovce. 



Vrstvy červeného pískovce a pískovec kamenouhelný jsou v tomto horništi zá- 

 rovně uloženy, tak že mezi utvořením obou žádná mezera se nepozoruje. Hielné sloje 

 jsou ale jenom na některých místech tak mocné, že se na nich uhlí dobývati může. 

 Oba litvary musejí se tedy zde považovati jakožto jeden celek, který z jedné doby 

 pochází a stejné uložení má. Nejzpodnější vrstvy skládají se z hrubého slepence, jehož 

 složivo okulacené kusy granitu, ruly, břidlic atd. obsahuje a často hlinitým červeným 

 tmelem slepeno jest. Na vrstvách těchto spočívá šedý, hrubo- a drobnozrný pískovec 

 se zrušeným živcem Ckaolinem) a slojemi šedého a černého lupku, v němž právě 

 vrstvy uhelné obraženy jsou. Na vrstvách těchto spočívá opět slepenec a pak mo- 

 hutné spousty červeného pískovce, dílem hrubého, dílem břidličnatého, s jednotlivými 

 slojemi hořlavého lupku (v němž mnoho skamenělých ryb z rodu Palaeoniscus se na- 

 chází) a červeného a tmavošedého vápence (též se skamenělými rybami). 



Jak jsem již podotknul, vychází souvrství toto jenom u oupatí prahor na den 

 a vyzdvihuje se poněkud. Takový vycházející konec pozoruje se u Českého Brodu 

 a Černého Kostelce, kde jako klín mezi Škvorecký granit a Zásmuckou rulu zara- 

 žen jest, k severu u Kounic ale již vodorovnými vrstvami křídového pískovce se kryje. 

 Obraezení toho horniště běží podél granitu od Střimelic, Zvanovic, k Louňovicům, 



