358 



a Petrovic blíž Vrchlabí, ovšem bez velikého prospěchu. V tom směru táhne se též 

 v červeném pískovci pamětihodná sloj černého lupku, pružného a hořlavého, který 

 u Semil, Ruprechtic a Schwarzthalu pi^ekrásné skamenělé ryby (Palaeoniscus) a u Vrch- 

 labí též koprolithy (skamenělé lejno) pravěkých plazů obsahuje. Z hořlavého lupku to- 

 hoto dělá se v těchto krajinách popel k mrvení. Mnohem vydatnější jest ale dolování 

 na uhelných slojích u Sačlíře, Trutnova, Svatoňovic a Hronova, Podle čáry, která lato 

 místa spojuje, táhne se zde mírně vysoké pohoří, tak nazvané Žaltmanské hory 

 (das Faltengebirge), na jehož jižním oubočí tři mohutnější, na severním oubočí ale ně- 

 kolik slabších uhelných slojí až na den vychází. Poněvadž severně a jižné za tímto 

 uhelným pohořím červený Permský pískovec panuje, myslilo se druhdy vůbec, že uhelný 

 útvar zde do Permského vložen jest, nikoliv ale pod ním neleží. Omyl tento byl te- 

 prva od von Warnsdorfa (Gcognoslische Notiz uber die Lagerung des Nachoder Stein- 

 kohlenzuges ; neues Jahrbucli fiir Mineralogie 1841) odkryt a duchaplně opraven. 



Tak nazvaný zpodní, červený pískovec, který dle dřívějšího domnění pod kamen- 

 ným uhlím ležeti měl, jest totiž docela totožný s tak nazvaným hořejším červeným 

 pískovcem, který na uhelném pískovci spočívá. Po utvoření souvrství tohoto podlehl 

 ale celý útvar ohromnému převratu, snad působením vystouplých porfyrových hor. 



Převrat tento pozná so nejlépe z průřezu Žaltmanských hor od Oupice k Ma- 

 lým Svatoiiovicům. 



U Oupice tvoří červený pískovec ploské sedlo, jehož jihozápadní křídlo u Libně- 

 tova křídovým pískovcem se kryje, severovýchodní křídlo ale u Zálesů kolmo stojícími 

 vrstvami opuky náhle se odřezuje. Opuka tato ukončuje se u Malých Svatořiovic kří- 

 dovým pískovcem s příkrým jihozápadním oupadcm. Za tímto pískovcem počíná bez- 

 prostředně útvar kamenouhelný. Tenio útvar skládá se zde nejvíce z bílých a šedých 

 na povrchu červeně zbarvených pískovců a tvoří Žaltmanské pohoří. V něm jsou dvé 

 sloje černého lupku s uhelnými vrstvami uloženy, jedna na jihozápadním svahu , druhá 

 na severovýchodním. Vrstvy tylo zapadají zpočátku pod úhlem 60" , dále pak pod 

 úhlem 20" k severovýchodu. V stejném uložení spočívá na těchto uhelnýcli vrstvách 

 červený Permský pískovec, a na tom leží konečně vodorovné vrstvy křídového pí- 

 skovce, které skládají mohutné Stěny. 



Toto pamětihodné uložení nedá se patrně jinak vyložiti, leč tím, že po utvořeni 

 křídového útvaru souvrství východně za Zálesy násilně se vyzdvihlo, k severovýchodu 

 stlačilo a nynější oupad obdrželo; část jihozápadní zůstala ale pozadu. Tím povstala 

 mezi Zálesy a Svatoňovicemi ohromná propast, do níž se celé souvrství opuky a křído- 

 vého pískovce sesulo, tak že mezi vyzdviženou a nepohnutou část starších vrstev jako 

 klín vraženo bylo. Pozdějším splakováním a zanášením obdržela celá krajina nynější 

 podobu, při čemž i část červeného pískovce u Záles ku propasti se nahnula a tím 

 sedlo vytvořila. 



Dříve, když se na zvláštní uložení opuky Svatoňovské ohled nebral, myslilo se, 

 že Oupický červený pískovec zrovna tak pod uhlí zapadá, jako u Chvalče nad ním 



