362 



Ičchlo zkoušek ncinolily ovšem pro iiuzpiisobiiost mnohých míst na lelo a pro ncsnad- 

 nusl, ziiiliti llak dle vlastní vňle, tak přesné býti, jako zkoušky Wcbrovy; nic méně 

 ale mohou se jakožto podstatný doplněk k dosavadním zkušenostem považovati, a nabý- 

 vají tím větší zajímavosti u porovnáni s podobnými zkouškami v oboru fysiolog-ické 

 optiky a akustiky. 



cj Pocity svalů při rozličných pohybech, při rozličném tlaku mezi tlačením, pocity 

 pi-i udržování těla v rovnováze, při chilzi, při rozličných hrubších a jemnějších pracích, 

 nemohou se zde mlčením pominouti , nebof nedají se od chmatu odděliti. Také tyto 

 pocity připouštějí a požadují zvláštní topologické zpytování a zkoušky. Také zde daly 

 by se nejjemnější rozdíly poznati, a sice s ohledem na rozličnost činných skupenin 

 svalů, s ohledem na stupeň pocitu, jejž trvání této činnosti za následek má, a na hrubší 

 nebo jemnější kožní cit v kloubech a ukončujících místech, s ohledem na větší nebo 

 menší cvičenost a náchylnost zkoušejícího. Velmi mnoho pohnutek ku pohybům ne- 

 přichází ani k uvědomění, děje se skoro následkem pudu. Sem náležejí zkoušky 

 s proutkem (Wíinschelrulhe), s prstenem na nitce uvázaným a mezi dvěma prsty dr- 

 ženým, který se brzo ellipticky v rozličných směrech, brzo v kruhu pohybuje, což bez- 

 pochyby z pólo libovolných ale nepozorovaných pohybů ruky pochází. Snad by se sem 

 také připočísti daly stolohyby v nynější době všude opakované. Já sám podnikl jsem 

 před 32 lety četné zkoušky o závrati, při čemž jakožto hlavní výsledek se ukázalo> 

 že při jistých dojmech mozku oučinek na všechny svaly dříku (Rumpf), končin a očí 

 přechází, načež se tyto části k jednostrannému neuvědomenému pohybu nachýlí, a ač- 

 koliv toto od nás samých vychází, předce na vnější předměty se přenáší. 



(1) Jiný zvláštní způsob chmatu jest pocit s I u p li ů teploty. Čitelnost teploty 

 jest na rozličných místech rozdílná. Mnohem větší jest na hořejším povrchu ruky 

 a noliy, nežli na vnitřním, který jest více otužen. V obličeji jsou zvláště klapky očí 

 a pysky v lom ohledu citelné. Ostatní obyčejně pokrytá část těla jest také zimy a tepla 

 citelnější. Čím více míst na kůži najednou teplem nebo zimou se dojímá, tím více 

 vniká pocit tento do vědomí. Také předešlý stupeň teploty na kůži ustanovuje pak 

 poměrnou čitelnost zimy nebo tepla, Při tom musí se podotknouti, že se teprva fysi- 

 kální odpory vyrovnali musejí, dříve nežli ústroj k no.málnimu střednímu stupni čitel- 

 nosti se navrátí. Tím způsobem sneseme v parních lázních velmi silné a náhlé ochla- 

 zení bez nepříjemného citu a škodlivých následků. Dutý zub může býti velmi citlivý 

 při požívání teplých a studených tekutin, ale bez bolesti snese dojem jejich při rychlém 

 následování. Zajímavé bylo by ustanoviti teploměrné stupně zimy a tepla, při nichž 

 na rozličných místech těla bolest se způsobuje. I v tomto oboru učinil Weber 

 ehvalný počátek. Také světlo zajisté dojímá smysl kožní, tyto dojmy ale jsou příliš 

 jemné a neurčité, aby se od každého pozorovati daly. Rovněž električnost a g a 1- 

 v a u i s m u s způsobují rozhčné pocity dle stupně, směru, obmezení jejich oučinku 

 a jiných okolností, a bylo by přáti, aby se v tom ohledu brzo soustavné zkoušky vy- 

 vedly. Nezdá se, že by magnetismus i při nejsilnějším napnutí na nervy oučin- 

 koval, leda snad v nemocném stavu. Co se o raěsíčnictví, siderismu, zvířecím ma- 

 gnetismu pokládati má, o tom musím prozatím svůj úsudek zadržeti. Snad by se dal 

 oučinek nějaký očekávali od d ia magne ti s m u, který, jak známo, též na ústrojné 

 látky působí. 



e) Také se musím zmíniti o psychickém vlivu na kožní nervy. Kaž- 



