364 



povstali žádný proud v určitém směru, nýbrž jenom řada pocitů střídavě zvýšených 

 a umírněných. Tomu ale tak není. Mysh'me-li, že citlivost na rozličných místech hřbetu 

 jest rozhčná, na pleccch větší nežU u kříže, a že od plec ku kříži zponenáhla se umen- 

 šuje , pozoroval by se pocit nejdříve a nejsilněji u plecí a pokračoval by dále. Ale 

 mezi tím by se plece opět zotavily, a opakovalo by se to samé, jako před tím. Ale ani 

 to se nepozoruje, nýbrž proud jde střídavě dolů a nahoru. Mohli bychom tedy mysliti, 

 že lhůty, v nichž se kůže zotaví, od plec ku kříži se umenšují, tak sice, že na plecích 

 větší doby k zotavování jest potřebí, nežh na kříži, a že n. p. shora dolů řadu : 6, 5, 4, 

 3, 2, 1, 2, 3 tvoří. V té případnosti by lhůta na plecích 6 okamžení trvala, na kříží 

 jenom Iři, a tak nazpět nahoru. Tímto výkladem zmotaly a smísily by se ale pocity, 

 leda že bychom zároveň přijali, že citlivost také od jednoho konce ke druhému roste 

 a od toho k druhému pokračuje, asi dle následujícího pravidla : 



6. 5. 4. 3. 2. 1. 



5. 6. 4. 3. 3. 1. 



4. 5. 6. 3. 2. 1. 



a tak zase nazpět. Tento výklad jest nejlepší, také upomíná na peristaltické a anti- 

 peristaltické pohybování žaludku po otevření břicha zvířat. K výkladu tomuto musilo by 

 se ale ještě přidati, že na hřbetiií kůži vlákna kožní velikou slažitelností se vyznamená- 

 vají , načež zježení chlupů a peří na zádech u mnohých ssavců a ptáků poukazuje, 

 ačkoliv při lom také kožní svaly a svalnatá vlákna mezi peřím zvýšenou činnost jeví. 



Nejbhžší úloha byla, uslanoviti, zdali také jiná místa na kůži podobný cit mají. 

 Vzal jsem k tomu oučelu místo polokruhových trub , při Schneidrově lázni užívaných, 

 které u prostřed žádného proudu neměly, dvě rovné trubice s dírkami na přední straně, 

 čímž se oučinek padajících kapek více obraeziti měl. I při tomto ústrojí pozoroval jsem 

 na zádech týž pocit proudu, a též na přední straně, ačkoUv méně zřetelné. Na obličeji, 

 lebce, na končinách nemohl jsem dosavad nic podobného pozorovati. 



Jiná úloha byla, ustanoviti oučinek , jaký teplota vody při t^m jeví. Při teplotě 

 vzduchu 17° R., 24" R. na kůži a 15° R. vody vracel se proud po 12 sekundách ; 

 zvýšil-li jsem teplotu vody na 36° R., při čemž 5° R. ochlazením se ztratiti mohlo, 

 vrátil se proud po 8 sekundách. Z toho vyplývá, že při menší teplotě potřebuje kůže 

 k svému zotavení delší lhůty, nežli při vyšší teplotě. 



Mnohonásobným opakováním těchto zkoušek objevily se ještě jiné zvláštnosti. 

 Pocit proudu opisuje totiž na zádech ellipsu, jejíž polovičky současně od plecí dolů 

 ku kříži a nazpět běží. V jednotlivých případnostech cítil jsem v obou polovičkách 

 ellipsy nestejný proud, jakoby tyto polovičky od sebe pošinuly byly. Zdali okolnost 

 lato souvisí s nestejnou teplotou, nemohu ted udati. Zkoušky tyto musejí se ještě 

 mnohonásobně opakovati a na nejrozličnějších osobách vyvésti , aby se ustanovili dalo, 

 zdali u velikých a malých osob, u starých a mladých, při rozličných plemenech, leto- 

 rách a náklonnostech, při rozličném počasí, při chorobném vyvinutí páteře, při ne- 

 inocech plicních , žaludkových a jiných zvláštní pohybování elliplické čáry se po- 

 zorovali dá. 



Elliplickou podobu proudu vysvětlil bych z ioho , že dle Webrových zkoušek 



