nebo zrušena, jak ide- (Obraz 2.) 
ální průřez skrze Blan- 
ský les ukazuje (obr. 2.), 
jinde jest ellipsoid více 
méně uzavřený, jak se 
z ideálního průřezu bě- 
lokamenných ložišť u 
Christianberku a Pra- 
chalic poznává (obr. 3.). 
2, hadec. © 3. rula.: © 4. Ižula. 
Takový sloh souhlasí dobře s domněnkou o původně horkém stavu prahor.? Celý tento 
sloh jest výsledkem krystallisace a chladnutí, při čemž zevnilřní části od vnitřních odpu— 
kávaly a kolem jistého jádra větší neb menší pravidelnosti se ukládaly. Tím spůsobem 
pochopí se dobře deskovitý, zdánlivě vrstevnatý sloh a podivuhodné naklonění některých 
ložišť. Na krajích bělokamenu objevuje se na mnohých místech amfibolové kamení, slo- 
žené z amfibolu, něco živce, křemenu a slídy. Sloh jest deskovitý, jako u bělokamenu 
a ruly, a souhlasí s uvedeným uložením. Tak je nacházíme severně a západně u Krum- 
lova, u Lhenic, Prachatic, Zbitin, Zalině a j„ © Mnohonásobná ložiště objevují se v rule 
východně od Nejrska, ještě hojněji mezi Krumlovem a Dolejší Vllavou (Unter-Wuldau); 
v ostatní krajině jsou vzácnější, ačkoli v sousedství vápence skoro vždy se spatřují. 
Proměnou mokrolučebnou, snad dosavad trvající, přešlo amfibolové kamení na 
mnohých místech, zvláště v sousedství bělokamenu, v hadec čili serperlin; tak se nalezá 
- -od Zlaté Koruny ke Krumlovu, u Střemil (Richterhoť), Hodňova, Dobročkova a Záboře, u 
© Miletínek a Zbitin, u Netolic, taktéž u Jelmy blíž Lišova a u Neučttingu. Mocné pá- 
smo hadce, 3 hodiny dlouhé a 1 hodinu široké, spočívá na bělokamenu a vyplňuje ní- 
žiny údolí Křemžského u oupatí Blanského lesa. U Vrabčí (Prabsch), jihozápadně za 
- Budějovicemi a u Pořiče, jižně za Budějovicemi, spočívá na rule. Na mnohých místech 
jest hadec patrně vrstevnatý, rozličnými opály a křemenitými vyloučeninami proniknutý. 
| Eklogit a zvláště amfibolové kamení provázejí ho skoro na všech místech. Zrnilý vá- 
penec vyskytuje se v jižní části Šumavy spořeji, mezi Sušicí a Nejrskem pozorují se 
ale úzké lože na mnohých místech. Mezi Sušicí a Horažďovicemi skládá u Rabí celé 
površí, severně za Strakonicemi a severovýchodně za Kašperskými horami jsou na mno- 
hých místech vápenné lomy otevřeny, též mezi Voliní, Vimberkem a Strunkovicemi jest 
rula mnohými vápennými slojemi prostoupena. Jižně za Budějovicemi počíná úzké pá- 
smo se sporými ložemi vápennými a běží ke Krumlovu, kde jest bohatěji vyvinuto a dílem 
- do amfibolového kamení zabíhá, jihovýchodně pak až k Dolejší Vltavě v jednotli- 
vých slojech se prostírá. Nejhojnější průvodce zrnitého vápence jsou horniny amfibo- 
lové, hadec a mastek (Talk), také tuha (Graphit) bývá na blízku nebo do vápence samého 
> vlroušena. Obyčejně jest vápenec nečistý a rozličnými nerosty okolního kamení proni- 
