11 
menité couky, kteréž výbornou látku sklárnám podávají, jako zvláště mezi Prachaticemi 
a Ždikovem. Křemenilé couky jsou také ložiště rozličných stříbrných rud a ryzího zlata; 
jako u Budějovic, Krumlova, Kašperských hor a Nalžova, o nichž dole ještě promluvíme. 
Sloh žuly zachovává v celku ráz balvanitý. Zdá se, jakoby vytvoření žulových balvanů 
vždy od jistého jádra vycházelo, kolem něhož se hmota v pásmech soustředních usadila. 
Uvnitř v balvanech nachází se často jidro poněkud jiného slohu. Balvany Zase sestu- 
pují se okolo jiných středních balvanů, tak že se v jediném žulovém pohoří více. středit 
přijmouti může, od nichž tvoření celého horstva se šířilo. Balvany žulové mají rozličnou 
podsbu. © Nejčastěji objevují se podlouhlé, k chmelovým žokům podobné balvany, které 
na něklerých žulových stěnách jako gigantické stavivo skoro vrstevnatě na sobě leží. 
Někdy mají balvany podobu nepravidelných mnohohranů, pilířů, ba i koulí, které v divém 
nepořádku temena hor pokrývají. 
Toť jsou tedy nejhlavnější prahorniny jižní polovice západních pohraničních hor 
našich, čili vlastní Šumavy. Zbývá nám ještě zkrátka podotknouti některé vzácné neb 
užitečné nerosty, které porůznu na zvláštních ložištích se ukrývají, jakož i 0 vrstev- 
natém kamení, které v pozdějších dobách na příhodných místech se usadilo. 
V křemenitých coucích rulového horstva jest na několika místech ryzí zlato vtrou- 
šeno, jako zvláště u Kašperských hor a sv. Vintíře nad Dobrou Vodou. Z rozkotaného 
kamení přichází s pískem do potoků a řek, z nichž se v středověku znamenitou pilnoslí 
ryžovati musilo; neboť od Záblatí u paty Boubína až k Velharticům nacházejí se skoro 
u všech potoků nasypané hromady písku, nejhojněji však okolo Sušice a Kašperských hor, 
u kteréhož místa dosaváde pan Al. Černý zlato ryžuje. Nejslavnější doba těchto zlatonos- 
ných hor byla prý za krále Jana; ale již od 16. stolelí byl výlěžek velmi skrovný. 
Zlato jest v lenounkých plíšcích obsaženo dílem v křemenílých slojích slídnaté ruly, 
dílem v písku potoka, jenž divokou roklí se vine. Mimo zlatá zrnka obsahuje potoční písek 
také malé valouny drahých kamenů: granátů, spinellů, korunia, safíra, také valouny lita- 
nové železné rudy, která ostatně u větším množství v potoku a náplavě u Malonic co od- 
ň růda Négrin se vyskytuje. 
ů - Stříbronosné couky neznámých poměrů nacházejí se v žulových skalinách na 
> Nalžovských a na horách Matky Boží, mimo lešťenec. a křemen není odtamtud žádných 
-kamenů ve sbírkách musejních. Již v 16. stolelí zaniklo dolování. 
Též na jiných místech vyskytují se ještě couky s leštencem, jako ve svoru blíž 
ejrska u Uhliště (Kohlheim), kdež v amlibolovém a granatovém kamení se zrnilým vá- 
(pencem také leštenec, měděný a železný kys, epidot, aragomn a červená železná ruda 
- spoře se nalezají. 
U Mutěnic asi půl hodiny jižně ze Strakonicemi vyskytuje se v rule couk kazivce 
(Flussspath), často ve velikých osmistěnech barvy zelené, v průvodu křemenu. Na blízku 
| nachází se mimo to couk žuly na slídu chudé s krystalovaným fótanitem a zvláštním kře- 
menitým nerostem, jejž Haidinger Strakonicit nazval. 
Rudy železné v obou svých hlavních spůsobech, jako červené a hnědé, vyskytují 
-se sice na mnohých místech, nejsou ale tak hojné nebo dostatečně odkryté, aby se jich 
používati mohlo. V největším množství vyskytuje se knědá železná ruda v údolí Křemž- 
ém blíž Krumlova, kdežto mokrolučebnou proměnou z hadce snad dosaváde se vy- 
vořuje. Rudy tyto v podobě velikých hrud a pecek, uvnilř často dutých a krasnými 
