24 
Současné objevení se plísní a nemoci vinných rév musilo samo sebou otázku 
zbuditi, v jakém poměru obě tyto věci k sobě stojí, zdali jest plíseň pouze následkem 
nebo příčinou nemoci. Hned při prvním objevení se vinné nemoci rozšířila se vůbec 
ta domněnka, že révy samy všeobecně onemocněly a že plíseň pouze následkem ne- 
moci jest, a na základě loho schvalovali mnozí ihned léčivé prostředky. Ve Vlaších na 
př. pokoušeli se o lo, aby odříznulím všech ročních výběžků révu lakřka k novému od- 
mladnutí přinutili a lak důkladně vyhojili, ačkoliv by se tím úroda mnohých let překa— 
zila, Komisse, k vypálrání télo nemoci ve Vlaských Benátkách sestouplá, vynakládala 
tedy všechno, aby pravou příčinu choroby vyskoumala. Oba již napřed podotknutí 
údové télo komisse, Dr. Zanardini a prof, Visiani, shodli se v tom, že nemoc povstává 
teprva následkem plesnivění révy. V též době přišel slavný botanik Mohl k tomuléž 
výsledku a sdělil jej Dr. Zanardinovi. Také Angličan James Forrester, skoumaje vinnou 
chorobu v Portugalu v okolí Alto-Duero, prohlásil se pro lentýž náhled. 
Domněnka, že nemoc záleží v pokažení révy samy, klerá následkem tím zplesniví, 
vyvracuje se již nepřelrženým zrůstem a květem révy i v nemoci. Neb po celý ten 
čas, Co nemoc se objevila, nepozorovala se na zrůstu a kyčtu žádná zvláštní proměna. 
Jenom dozrávající bobule hroznů podléhají vlastně zkáze, ostatní rostlina zůstává bez 
úhony. Mohl pozoroval, že révy před rokem nakažené příštího leta docela zdravé byly 
a hojné úrody měly. Kdyby vinná plíseň následkem ochorobnění révy povstávala, musil 
by zrůst docela jiný býti, nežli jaký se pozoroval; původ jeho musil by se pozorovati 
v buňkách ratolestí, listů a plodu, jako n. p. sněť na pšenici, námel na žitě nebo plí- 
seň ve dřevě, ale nic podobného se nepozorovalo. Vlákna vínné plísně rozšiřují se 
a rostou jenom na povrchu, a teprva později pozorují se jednotlivá proměněná místa 
na pokožce nakažené rostliny, pocházejíce od přivěšujících se úslrojů plísně. Taktéž 
se nezkazí všechny bobule nakaženého hroznu, nýbrž jenom některé, což by ale nemo- 
hlo býti, kdyby nákaza byla vnitřní. Také by se v tom případu spíše maso bobule 
dříve zkazilo nežli povrchní blánka, a nepodléhaly by právě tenkoblané druhy hroznů, 
jako Madeirské, Frankenthalské a Muškatelské nemoci nejdříve. Také ta okolnost, že 
vinná nemoc tato jest nakažlivá, vysvětlí se snadno roztroušením a zanášením plísně, 
Ovšem odporuje tomuto výkladu ta okolnost, že uprostřed mezi nakaženými révami 
stojí často docela zdravé, čehož příčiny ale bližším skoumáním ještě vypátrati se mohou. 
náhle v rozlehlých krajinách se objevilo? Otázka tato musí se ale určitě vyjádřili, má-li 
se na ni odpověděli. Má-li len smysl, že plíseň předpokládanou a náhle vypuklou nemocí 
povstala, mluví proli tomu udaje již nahoře uvedené; má-li ale ten smysl, že plíseň. 
snad již dříve na révách byla, ale teprva vnitřním onemocněním škodlivou se stala, 
musí se i proti tomu odpověděli, že vnitřní onemocnění jest pouze domnělé, nikoliv do- 
kázané. Zbývají nám jenom dvě domněnky, jimiž bychom mohli na podotknutou ná- 
mítku odpověděti, tloliž, že snad plíseň již dříve všeobecně rozšířena byla, ale teprva 
v novější době zvláštními nevyskoumanými příčinami lak náramně se rozplemenila, nebo 
snad že zvrhnutím z jiného již dříve známého druhu plísně povstala: Jest sice teď 
v obyčeji. všechno povstávání nových druhů za absurdní vyhlašovati, nicméně není žá- 
dného podstatného důvodu, který by tuto domněnku vyvrátil. Avšak proti proudu ne- 
snadno plovati, a proto i já nechci tuto domněnku urputně zastávati. 
Mezi vědeckými skoumateli jest teď vůbec přijato, že Oidium Tuckeri příčinou 
