29 
zajímal 72 (J/. Při zavřených dveřích, uvnitř — 19 venku — 4“, ztrávilo se za 40“ 
1500 k. st. plynu, aby teplota na 109 zvýšena byla, načež jen 750 k. st. za hodinu se po- 
třebovalo, aby teplota na stejné výšce se udržela. Za celou zimu dosáhl náklad na to- 
pění té ohromné budovy jenom summu 299 tolarů. Jak mile služby boží se skončí, za- 
vrou se kohoutky a topení přestane. Kdyby obyčejným spůsobem taková ohromná pro- 
stora vytopiti se měla, jakou práci, jaký ohromný náklad na palivo by to stálo, a jakby 
se teplem plýtvalo, an ještě několik hodin po ukončených službách v prázdném chrámu 
teplo by se udrželo. 
Tyto výsledky byly tak upokojující, že se ustanovilo, na příští (totiž nynější) zimu 
ještě pět jiných kostelů topením plynovým opatřiti. 
Také u nás před třemi lety v Karolíně ve velké aule, za rektorování proff. Po- 
pela a Kosteleckého, zřízeny jsou dvě kamna k topení plynem, k příležitostem, když se 
v zimě velké promoce tam odbývají. Po dvanáctihodinném topení při venkovské temperatuře 
pod 0 zvýší se teplota při zemi na 109R., při čemž stráví se 2300 k, st. plynu. Výloha do- 
ktoranda obnáší topiči 1 zl., za topivo pak 11 zl. 40 kr. Cena plynu podle prvotního kon- 
traktu university s plynárnou jest 5 zl. za 1000 k. stř., u privátníků 5 9. 
Učiníme-li porovnání s cenou Berlínskou, přijdeť arci naše topení ještě jednou tak 
vysoko, 0,6 : 1,2, aniž se honositi můžeme, že by čmoudu docela nebylo, an záhy potřeba 
uznána byla, pro ušetření maleb na stěnách a obrazů kamna troubou opatřiti, jíž by se dým 
okny vyváděl. A však: Tempora meliora ferent; časem svým se všecko zlepší. 
“ Ukázky z myslivecké mluvy. 
Od Františka Špatného, *) 
Pastviti se, požívati (aasen, sen) **) pravi se v myslivecké řeči o jelenu, místo 
„žráti.“ Jelen se paství (der Hirsch aaset oder er set sich). Obyčejně se toho výrazu po- 
užívá u srstnaté zvěře (Haarwild), která se honí a požívá. 
Spastviti (abisen) znamená tolik co spásti. 
Vytokati se (abfalzen) praví se o tetřevech a tetřívkách, když jejich pud pohlavní utuchnul. 
Hřadovati, řadovati dolů (abbaumen) praví ze, když kuny, divoké kočky a. t. d. se 
stromu dolů lezou, 
Ukousnouti, objísti (abbeissen) říká se: 1) když zvěř obilí, trávu neb dřevo okousá; 
(2) když pes druhého kousáním zdržuje, aby se ke kusu zvěře nepřiblížil, tak jako to činí 
chrt, jenž slove ochrance (Retter, Schirmer), který zamezuje, aby ostatní chrti chyceného 
zajíce neroztrhali, než přijde k němu myslivec. 
' Odtroubiti (abblasen) praví se: 1) když se honící psi troubením ma lesní troubu 
(lesní roh, lesnici) zpět volají; 2) když se plachtami obstavená honba (mit Tůchern ein- 
| gerichtetes Jagen) skončí hudbou na lesní roh; 3) když se dá honcům lesnicí znamení, 
aby nadháněti přestali a opět z předu nadháňku počali, poněvadž zvěř řadou honců 
„opět prorazila, 
Vypáčiti (abbrechen) říká se, když se štvoucí pes (Hetzhund) tak zakousne, že se 
mu malým dřevěným páčidlem tlama otevříti musí, 
"M Obnoviti (abbrechen) praví se, když řada honců, než ještě celá léč skončena jest, 
„zpět táhne a léč z předu opět počne, poněvadž se zvěř nazpátek vrátila. 
Odříjeti (abbrunsten). Když se ře (Brunst) u veliké (vysoké) zvěře skončí, říká 
se: ona odříjela. 
Vyseděti (abbrůten), čas sezení skončiti, Pernatá zvěř (Federwild) vysedéla, 
Rozvinouti, rozvíjeti (abdecken) slove svinutou šňůru (Seil, Arche, Leine, Senne) 
rozundati neb odvinouti. 
Spousť (Abdruck) slove pohyblivý jazýček ve zbrani, který se spustí, aby se vystřelilo. 
n Spadnouti (abfallen) slove, když jelen po pokládání (Beschlagen) s laně sleze. 
VÁ Zaraziti (ablangen) praví se, když se zvěř oštěpem, dýkou (Schweinsfeder), tesákem 
(Hirschfinger) neb zárazem (záražem, Genickfinger) zapíchne. 
jo: Zapeřili (abledern), ptáka pérem u vazu do hlavy píchnouti a tak zabiti, 
-18) Kdežto není pochybnosti, že i na Moravě a ve Slovensku zachovaly se zvláštní výrazy myslivecké, 
bylo by žádoucno, aby i z těch krajin se uveřejňovaly, což by nejlépe státi se mohlo zasláním ta- 
kových sbírek p. Špatnému, který obšírný slovník myslivecký sestavuje, třeba pod adresou redakce 
Zivy. Vítány byly by též písně myslivécké. Redakce, 
jk) Německá slova v závorkách vedle začátečních českých slov se nacházející následují podle abe- 
cedního pořádku. 
